Справа № 703/2/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2025 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого-судді Волосовського В.В.

за участю секретаря судових засідань Похітон Я.О.

прокурора Сокольвяк О.І.

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача адвоката Кочеткова Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в залі суду в м. Сміла цивільну справу за позовом першого заступника керівника Смілянської окружної прокуратури Сухомудренка Василя Володимировича в інтересах держави в особі Тернівської сільської ради Черкаського району Черкаської області, Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної незаконним виловом водних живих біоресурсів, -

встановив:

Перший заступник керівника Смілянської окружної прокуратури Сухомудренко В.В., який діє в інтересах держави в особі Тернівської сільської ради Черкаського району Черкаської області, Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль), звернувся до суду з вищевказаним позовом в якому просить суд стягнути з ОСОБА_1 на корить держави шкоду, заподіяну незаконним виловом водних живих біоресурсів внаслідок вчинення кримінального правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища, в сумі 198 815 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що вироком Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 13 листопада 2024 у справі № 703/2037/24 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 249 КК України та призначено йому покарання у виді штрафу в розмірі 1 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн.

Так, вироком суду встановлено, що ОСОБА_1 в період часу з 08 год. 24 хв. 04 квітня 2024 року по 10 год. 45 хв. 04 квітня 2024 року, перебуваючи в адміністративних межах с. Попівка Черкаського району Черкаської області, на березі річки «Гнилий Ташлик», неподалік вул. Центральна, переслідуючи ціль незаконного вилову риби за допомогою сіткового знаряддя для лову типу «павук», який згідно акту перевірки знарядь лову від 15 квітня 2024 року являється забороненим, достовірно знаючи, що діє в період нересту, в порушення ст. 38 Закону України «Про тваринний світ», п. 1 розділу IV «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України» від 19.09.2022 № 700, наказу Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області № 87 від 26.03.2024 року, умисно займався незаконним рибним добувним промислом, в результаті чого незаконно добуто рибу виду: «Карась» - 6 шт., «Окунь» - 35 шт., «Йорж» - 7 шт., «Плітка» - 50 шт., «Тюлька» - 2 кг, чим відповідно до розрахунку, здійсненого Управлінням Державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області від 15.04.2024 року на підставі такс постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042 та згідно листа Інституту рибного господарства НААН від 11.04.2024 року заподіяно істотну шкоду на загальну суму 198 815 грн., яку не відшкодував.

З огляду на те, що Тернівська сільська рада та Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) уповноважені державою здійснювати відповідні функції щодо охорони та використання природних водних живих ресурсів, які перебувають і є об`єктами права власності Українського народу, тому в даному випадку останні виступають позивачами у справі, в інтересах яких Смілянською окружною прокуратурою заявлений даний позов.

Заочним рішенням Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 18 лютого 2025 року позов першого заступника керівника Смілянської окружної прокуратури Сухомудренка В.В., який діє в інтересах держави в особі Тернівської сільської ради Черкаського району Черкаської області, Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної незаконним виловом водних живих біоресурсів - задоволено. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь на користь держави Україна в особі Тернівської сільської ради Черкаської області шкоду, заподіяну незаконним виловом водних живих біоресурсів в сумі 198 815 грн., перерахувавши їх за реквізитами: номер рахунку: 11А0023691, отримувач: ГУК у Черкаській області/ тг с.Тернівка, код класифікації доходів бюджету: 24062100, найменування коду класифікації доходів бюджету: Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, з подальшим перерахуванням (30 %) - до спеціального фонду Державного бюджету України; (20 %) - до спеціального фонду обласного бюджету Черкаської обласної ради; (50 %) - до спеціального фонду місцевого бюджету Тернівської сільської ради Черкаської області. Вирішено питання про розподіл судових витрат та стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 3028 грн.

22 квітня 2025 року відповідач ОСОБА_1 подав до суду заяву про перегляд вказаного заочного рішення, стверджуючи, що він не з`являвся в судові засідання та не скористався правом на подачу відзиву, оскільки не був належним чином повідомлений про розгляд справи. Крім того, зазначив, що позивачем при зверненні до суду не було з`ясовано, чи може він сплачувати вказану суму нарахованих збитків, не приведено самого розрахунку, що може призвести до виникнення боргу, а не належного відшкодування. При поданні позову не зазначено про можливість альтернативного вирішення відшкодування заподіяної шкоди у інший спосіб. Розгляд можливих варіантів для відшкодування визначеної шкоди за узгодженістю між сторонами. Не враховано, що він є людиною з інвалідністю, має мінливий і не постійний дохід.

Ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 17 червня 2025 року скасовано заочне рішення від 18 лютого 2025 року, а справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Відповідачу визначено строк для надіслання до суду відзиву на позовну заяву, позивачу для надання відповіді на відзив.

Реалізуючи право на подання відзиву, у порядку ст. 178 ЦПК України, 30 червня 2025 року відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, у якому позовні вимоги визнав частково. Вказав, що при прийнятті заочного рішення у даній справі про стягнення збитків невраховані всі обставини особи відповідача та інші обставини щодо можливого виконання даного рішення. Просив врахувати, що він є особою з інвалідністю 3 групи, має невеликій дохід. Заявлений розмір позовних вимог для нього є надмірним та фінансово обтяжливим. Виклав пропозицію сторонам по справі розглянути і застосувати альтернативне вирішення даного спору про відшкодування завданої шкоди шляхом укладення мирової угоди. За якою пропонував в рахунок відшкодування ним завданої шкоди (природним ресурсам) відновлення раніше виловленої риби у водоймі, шляхом придбання ним аналогічної кількості живої риби та випуску придбаної риби у водойму в присутності представників сторін (проведення зарибнення). До відзиву відповідач долучив копії звернень до позивачів з пропозицією укладення мирової угоди.

03 липня 2025 року від заступника керівника Смілянської окружної прокуратури, який діє в інтересах держави в особі Тернівської сільської ради Черкаського району Черкаської області, Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль), через систему «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив відповідно до якої прокурор не погоджується із доводами викладеними відповідачем у відзиві, просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Стверджує, що своїми незаконними діями ОСОБА_1 заподіяв згідно розрахунку збитків заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042, здійснених Управлінням Державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області від 15.04.2024, та листа Інституту рибного господарства НААН від 11.04.2024, істотну шкоду в період нересту в загальній сумі 198 815 грн, що і стало підставою для звернення Смілянської окружної прокуратури до суду з даним позовом. Між неправомірними діями відповідача та заподіяною рибним запасам держави шкодою є прямий причинно-наслідковий зв`язок, матеріальна шкода в сумі 198 815 грн, спричинена протиправними діями ОСОБА_1 , до цього часу залишається не відшкодованою.

Щодо пропозиції відповідача укласти мирову угоду прокурор зазначив, що відповідно до ч. 1 ст. 57 ЦПК України органи та інші особи, які відповідно до ст. 56 цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права та обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права укладати мирову угоду. Отже, у прокурора відсутні повноваження на укладення мирової угоди. Окрім того вказує, що згідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. При незаконному вилові живих водних біоресурсів спричиняються прямі збитки державі. Зауважив, що для відшкодування збитків за незаконне вилучення (добування) об`єктів тваринного світу не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні. Даний правовий висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 10.01.2019 у справі № 541/307/17. Тобто, повернення незаконно вилученої (добутої) риби у середовище свого перебування, яку незаконно виловлено у період нересту, не може вважатися альтернативним способом відшкодування шкоди та не може свідчити про відновлення водних живих біоресурсів.

Водночас, прокурор наголошує, що вказані відповідачем у відзиві обставини можуть слугувати підставою для розстрочення або відстрочення виконання судового рішення.

На підставі викладеного просив задовольнити позовну заяву Смілянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Тернівської сільської ради, Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної незаконним виловом водних живих біоресурсів у сумі 198 815 гривень у повному обсязі.

Також 10 липня 2025 року від сільського голови Тернівської сільської ради до суду надійшла відповідь на відзив, в якій останній виклав свої заперечення проти доводів відповідача, викладених у відзиві та просив позов задовольнити.

14 липня 2025 року від представника позивача - Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області Безпалого А.В. через систему «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив, в якій вказав, що Мивканич І.Ю. з дня винесення вчинення кримінального правопорушення 04.04.2024 і до дня подання позову Смілянською окружної прокуратурою в інтересах держави 01.01.2025 до Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області не звертався з метою добровільного відшкодування завданої шкоди Державі за незаконний вилов водних біоресурсів. Вироком суду не встановлено можливості відшкодування завданої шкоди в натурі. Тому вважає, що завдана шкода має бути відшкодована в грошовій формі. Просив позовну заяву задовольнити в повному обсязі.

Окрім того, 14 липня 2025 року від представника позивача - Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області Безпалого А.В. через систему «Електронний суд» надійшли заперечення на мирову угоду.

В судовому засіданні прокурор підтримала позовні вимоги в повному обсязі з підстав, викладених у позові та відповіді на відзив.

Представник Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) та представник Тернівської сільської ради в судове засідання не з`явились, подали до суду заяви, в яких просили розглянути справу за їх відсутності.

Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні позов визнав повністю.

Представник відповідача адвокат Кочетков Г.О. в судовому засіданні вказав, що сторонам не вдалося дійти згоди з приводу укладення мирової угоди та не заперечував проти задоволення позову.

Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, заслухавши пояснення та доводи сторін, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Статтею 76 ЦПК України визначено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч. 1 ст. 95 ЦПК України).

За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У відповідності до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності з наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Судом встановлено, що вироком Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 13 листопада 2024 у справі № 703/2037/24 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 249 КК України та призначено йому покарання у виді штрафу в розмірі 1 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн. (а.с.27-28). Вирок набрав законної сили 17 грудня 2024 року. Вказаним вироком суду встановлено, що ОСОБА_1 в період часу з 08 год. 24 хв. 04 квітня 2024 року по 10 год. 45 хв. 04 квітня 2024 року, перебуваючи в адміністративних межах с. Попівка Черкаського району Черкаської області, на березі річки «Гнилий Ташлик», неподалік вул. Центральна, переслідуючи ціль незаконного вилову риби за допомогою сіткового знаряддя для лову типу «павук», який згідно акту перевірки знарядь лову від 15 квітня 2024 року являється забороненим, достовірно знаючи, що діє в період нересту, в порушення ст. 38 Закону України «Про тваринний світ», п. 1 розділу IV «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України» від 19.09.2022 № 700, наказу Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області № 87 від 26.03.2024 року, умисно займався незаконним рибним добувним промислом, в результаті чого незаконно добуто рибу виду: «Карась» - 6 шт., «Окунь» - 35 шт., «Йорж» - 7 шт., «Плітка» - 50 шт., «Тюлька» - 2 кг. Таким чином, своїми незаконними діями внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу ОСОБА_1 , заподіяв рибному господарству істотну шкоду в період нересту, на загальну суму 198 815 грн. 00 коп., яку не відшкодував.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Встановленим судом фактам відповідають деліктні правовідносини, які регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України (далі ЦК України), Бюджетним кодексом України та законами України «Про тваринний світ», «;Про охорону навколишнього природного середовища», «;Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та підзаконними нормативно-правовими актами, прийнятими у їх відповідності.

Положеннями абзаців 1,2 ст.13 Конституції України, ч.ч. 1-3 ст. 324 ЦК України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України. Кожен громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності Українського народу відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 17 ЦК України орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим або орган місцевого самоврядування здійснюють захист цивільних прав та інтересів у межах, на підставах та у спосіб, що встановлені Конституцією України та законом.

За змістом ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, крім іншого, є риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни, крім іншого, зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Згідно ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку, крім іншого, зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу.

Відповідно до змісту пп. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року № 70 (далі Правила любительського і спортивного рибальства), крім іншого, забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову як сітки та пастки усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів.

Положеннями пп. 7 п. 2 розділу IІІ Правил любительського і спортивного рибальства передбачено, що рибалки зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих Правил, у порядку та розмірах, визначених законодавством.

За змістомч.1ст.52-1Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються застосування монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову).

Згідно ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, настає, крім іншого, в разі незаконного вилучення об`єктів тваринного світу з природного середовища.

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Положеннями ст. 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно ст. 37 Закону України Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Аналогічні положення закріплено ст.3, 5 Закону України «Про тваринний світ», ст. 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

Статтею 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками.

Відповідно до ст. 10 Закону України Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Постановою Кабінету Міністрів України № 1042 від 29.09.2023 , яка діяла станом на 04.04.2024 року, затверджено такси для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів, відповідно до яких збитки за незаконне добування одного екземпляра водних біоресурсів (незалежно від розміру та ваги).

Так, згідно розрахунку суми збитків, проведеного Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області № 105-9/589-24 від 15.04.2024 року, здійсненого відповідно до Постанови КМУ № 1042 від 29.09.2023 та Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених вказаною постановою Постановою КМУ, становить 198 815 грн. 00 коп.

Відповідачем по справі не надано доказів помилковості чи неправильності такого розрахунку, в зв`язку в чим даний розрахунок суми збитків суд визнає достовірним та правильним, приймаючи до уваги як належний та допустимий доказ, що відповідає вимогам ст.ст. 78-80 ЦПК України.

Згідно вимог ст.ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Судом встановлено, що внаслідок порушення 04 квітня 2024 року Мивканичем законодавства про охорону навколишнього середовища шляхом незаконного вилову водних біоресурсів, ним заподіяно шкоду на загальну суму 198 815 грн. 00 коп., яка підлягає стягненню з нього на загальних підставах.

З огляду на зазначене, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилався прокурор, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, та зважаючи на визнання позову відповідачем, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідно ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Згідно з п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя 70 відсотків.

Тобто, завдані природним ресурсам збитки відшкодовуються шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок виконавчого органу відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні.

Главою IV Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013 № 43, передбачено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України є джерелами формування спеціального фонду державного бюджету в частині надходжень, крім власних надходжень, бюджетних установам зараховуються на відповідні рахунки, відкриті в Казначействі України та Головних управліннях Казначейства відповідно до законодавства на ім`я органу Казначейства в розрізі територій та кодів бюджетної класифікації.

Таким чином, збитки заподіяні порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища відшкодовуються шляхом перерахування на єдиний розподільчий казначейський рахунок виконавчого органу місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27.06.2018 у справі №364/1080/16-ц.

Таким чином, збитки, завдані внаслідок вчинення ОСОБА_1 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища Тернівської сільської ради на розподільчий казначейський рахунок, які в подальшому, у відповідності до вимог п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, підлягають розподілу наступним чином: 30 відсотків зараховуються до спеціального фонду державного бюджету, 20 відсотків до спеціального фонду обласного бюджету Черкаської обласної ради, 50 відсотків до спеціального фонду місцевого бюджету виконавчого комітету Тернівської сільської ради Черкаської області.

Також, при ухваленні рішення відповідно до приписів ст. 265 ЦПК України суд вирішує питання щодо розподілу судових витрат.

Враховуючи, що позивач був звільнений від сплати судового збору на підставі п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», то судовий збір належить стягнути з відповідача на користь держави.

На підставі викиданого, керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 77, 79-82, 89, 141, 191, 211, 247, 259, 264, 265, 268, 273, 274-279 ЦПК України, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст. 1166 ЦК України, ст. 63 Закону України Про тваринний світ , ст.ст.68, 69 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища , ст. ст.10, 20, 37 Закону України Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів , суд -

ухвалив:

Позов першого заступника керівника Смілянської окружної прокуратури Сухомудренка Василя Володимировича в інтересах держави в особі Тернівської сільської ради Черкаського району Черкаської області, Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної незаконним виловом водних живих біоресурсів - задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) на користь держави Україна в особі Тернівської сільської ради Черкаської області шкоду, заподіяну незаконним виловом водних живих біоресурсів в сумі 198 815 грн (сто дев`яносто вісім тисяч вісімсот п`ятнадцять гривень), перерахувавши їх за реквізитами: номер рахунку: 11А0023691, отримувач: ГУК у Черкаській області/ тг с.Тернівка, код класифікації доходів бюджету: 24062100, найменування коду класифікації доходів бюджету: Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, з подальшим перерахуванням (30 %) - до спеціального фонду Державного бюджету України; (20 %) - до спеціального фонду обласного бюджету Черкаської обласної ради; (50 %) - до спеціального фонду місцевого бюджету Тернівської сільської ради Черкаської області.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) на користь держави судовий збір в сумі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень, який зарахувати на рахунок: UA0026001, отримувач коштів: ГУК у м. Києві 22030106, код за , банк отримувача: Казначейство України, код банку отримувача: 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Рішення суду може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: В. В. Волосовський