Великоолександрівський районний суд Херсонської області
Справа № 650/4300/25
провадження № 2/650/2590/25
УХВАЛА

22 липня 2025 року селище Влика Олександрівка

Суддя Великоолександрівського районного суду Херсонської області Сікора О.О. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

09 липня 2024 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить розірвати шлюб.

Крім того позивач заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору, вказавши в обґрунтування те, що позивач є малозабезпеченою особою та внутрішньо переміщеною особою, в зв`язку з чим звертається до суду з вказаним клопотанням.

Ознайомившись із клопотанням про звільнення від сплати судового збору, в порядку підготовки справи до судового розгляду та перевірки її на предмет відповідності за формою та змістом вимогам цивільного процесуального законодавства, суд прийшов до висновку, що заявлене клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, що кореспондується з положенням ч.1 статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Таким чином, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є майновий стан позивача. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Позивачем не доведено обставини, які свідчать про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору зазначених вище, а саме майнового стану який не дозволяє здійснити сплату судового збору, натомість клопотання в цілому має посилання на статус ВПО із наданням довідки про дохід за 2024 рік, який становить 38 444,00 грн, тобто сума судового збору не перевищує 5 відсотків річного доходу позивача за минулий рік, що не свідчить про наявність підстав звільнення від сплати судового збору в сумі 1211,20 грн.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено, що відповідно до статті 8 Закону N 3674-VI та статті 82 (нині 136) ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, позивач не обґрунтував та не послався на обставини щодо неможливості або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, хоча саме на нього покладається такий обов`язок, тому у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу, необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Пунктом 3 вищенаведеного Пленуму вказано, що порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною четвертою статті 177 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина четверта статті 177 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (частина 3 стаття 185 ЦПК).

Разом із тим, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 136 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 185 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

У позовній заяві позивач викладає обставини, якими обґрунтовує свої вимоги, зазначає докази, що підтверджують вказані обставини відповідно до п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, разом з тим у порушення вказаної вимоги позивач подав позов в якому посилається на документ від 01 листопада 1988 року зареєстрований міським відділом РАЦСУ міста Мурманська (свідоцтво про шлюб), тобто предмет позову і при цьому не надає вказаний документ.

Пленум Верховного суду України у п. 4 Постанови від 21.12.2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» роз`яснив, оскільки розгляд справи провадиться в межах з заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди згідно з ЦПК повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування. У заяві про розірвання шлюбу має бути зазначено дату й місце реєстрації шлюбу, мотиви його розірвання, чи є від шлюбу неповнолітні діти, при кому з батьків вони перебувають, пропозиції щодо участі подружжя в утриманні та вихованні дітей після розірвання шлюбу, чи заявляються інші вимоги, які може бути вирішено одночасно позовом про розірвання шлюбу. До заяви додаються: свідоцтво про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог.

Так, позивачем, усупереч зазначеному вище, не додано до позовної заяви копії чи оригіналу свідоцтва про реєстрацію шлюбу, що є обов`язковим письмовим доказом для цієї категорії справ.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, зважаючи на те, що заявником не додержано вимог щодо оформлення заяви, визначені недоліки є суттєвими і такими, що можуть вплинути на якість розгляду справи по суті в разі їх не усунення, суд дійшов висновку про необхідність надання заявнику строку для приведення заяви у відповідність з вимогами закону.

На підставі викладеного, керуючись вищезазначеними положеннями ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів для виправлення недоліків з дня отримання ним копії ухвали суду, яка підлягає виконанню шляхом подання позивачем до суду заяви про усунення недоліків із наведенням відповідних пояснень та обґрунтувань.

Роз`яснити, що у випадку невиконання вимог суду про усунення недоліків, позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.О. Сікора