Справа № 362/4385/25
Провадження № 2/362/2814/25
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

21 липня 2025 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про прийняття позову, продовження строку, стягнення матеріальної та моральної шкоди і судових витрат,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 2, 3, 4, 8, 9 і 10 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

-поштові індекси адрес місця проживання сторін;

-дійсну ціну позову;

-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-

-зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;

-попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

-підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Насамперед, вимоги пунктів першого, другого, п`ятого і шостого прохальної частини позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки вони взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладені у вказаних пунктах прохальної частини позову прохання не є способами захисту цивільних прав які використовуються при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, вирішення питання про прийняття позову, продовження процесуального строку та розподіл судових витрат, про що позивач просить у пунктах першому, другому, п`ятому і шостому прохальної частини заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Отже, позовними вимогами по суті є лише і тільки вимоги пунктів третього і четвертого прохальної частини позову про стягнення матеріальної та моральної шкоди (суть спору!).

Одночасно, на виконання вимог пункту 4 частини третьої статті 175 ЦПК України, позивачу необхідно зазначити в прохальній частині позову прізвище, ім`я і по батькові особи на користь якої він просить стягнути матеріальну і моральну шкоду.

При цьому, є незрозумілим, для чого (з якою метою) просити продовжити строк подання експертного висновку, оскільки такий строк ніким не встановлений.

Також, позивач не позбавлений можливості спочатку отримати такий висновок, а потім оформити і подати позов разом із отриманим висновком.

Разом із цим, позивачу слід врахувати наступне.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України, у позовах про стягнення грошових коштів, ціна позову визначається сумою, яка стягується.

В прохальній частині заяви позивач просить стягнути матеріальну і моральну шкоду в загальній сумі 10 109 212 гривень 00 копійок.

Однак, з невідомих суду причин, позивач вказує в якості ціни позову іншу суму, ніж та яку він просить стягнути.

Отже, позивачу слід вказати дійсну ціну позову, яка визначається сумою яка стягується.

Воднораз, слід знову повернутись до неіснуючого експертного висновку.

За змістом позову позивач вказує, що: «Розмір шкоди буде підтверджено висновком експерта та надано до матеріалів справи в процесі судового розгляду».

У даному випадку, слід зауважити, що позивач не позбавлений можливості спочатку отримати такий висновок, обрахувати справжній, достовірний і остаточний розмір заподіяної шкоди, а вже потім оформити і подати позов на основі визначеного отриманим висновком розміру шкоди.

Крім того, при подачі позову слід дотримуватись вимог статті 177 ЦПК України.

Згідно із нормою пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору встановлюється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем вказано ціну позову в сумі 10 206 864 гривні 00 копійок.

Судовий збір становить 15 140 гривень 00 копійок.

Натомість, в порушення наведених вимог закону, позивачем додано до позову документ про сплату судового збору у розмірі меншому ніж встановлено законом.

Тобто, позивачу слід доплатити судовий збір в сумі 3 028 гривень 00 копійок та надати суду відповідний платіжний документ.

Серед іншого, суд звертає увагу представника позивача на необхідності чіткого і конкретного формулювання додатків до позову при формуванні переліку додатків через систему «Електронний суд».

Зокрема, в одному додатку файлі «Земля 2.pdf» представником завантажено декілька документів, тобто: не один додаток, а декілька.

Вказане унеможливлює визначення документів які позивач додає до позову, а які не додає!!!

Належним зазначенням додатку є зазначення назви документу та його реквізитів (номеру, дати та інше).

Дане питання є надзвичайно важливим та до нього не слід відноситись формально, оскільки саме від того як сформульовано додатки до позову, залежить висновок про те, звідки в матеріалах справи опинився той чи інший документ.

Одночасно, суд зауважує, що перелік додатків за змістом позову є відмінним із переліком додатків які представником фактично вказано в системі «Електронний суд», що створює плутанину із тим, які саме документи додає адвокат, ті які вказані в переліку до позову (16 додатків), чи ті які зазначено в додатках до електронного документу в системі «Електронний суд» (27 додатків)!!!

Внаслідок цього, заявлені у позові додатки не відповідають фактичній кількості і виду додатків які додано.

Тобто, у випадку зазначення додатків у спосіб як це зробив представник, неможливо зрозуміти який саме документ позивач додав до позову???!!!

Належним зазначенням додатку є зазначення назви документу та його реквізитів (номеру, дати та інше).

Тобто, додаток № 3.3. має називатись не «Право власності.pdf», а: Свідоцтво про право власності від 15 серпня 2005 року».

Також, особі яка сформувала і подала позов слід врахувати норму частини першої статті 9 ЦПК України відповідно до якої цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Згідно із статтею Конституції України, державною мовою в Україні є українська мова.

Як наслідок, зазначення найменування додатків ворожою мовою агресора є порушенням наведених норм законодавства та прямо свідчить про зневагу до державної мови і до суду як органу державної влади!

До того ж, адвокату необхідно врахувати, що завантажені ним в системі «Електронний суд» аудіо- та відео- файли неможливо роздрукувати і долучити до матеріалів цивільної справи, оскільки звуки і зображення фізично неможливо пришити нитками до матеріалів справи.

Отже, представнику позивача необхідно впорядкувати перелік додатків до позову, оскільки з додатками плутанина та невідповідність найменування додатків фактично доданим документам!!!

У зв`язку із цим, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про прийняття позову, продовження строку, стягнення матеріальної та моральної шкоди і судових витрат.

Повідомити про вказане позивача та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя