Пулинський районний суд Житомирської області
Справа № 292/691/25
Номер провадження 2/292/453/25
У Х В А Л А

21 липня 2025 року с-ще Пулини

Суддя Пулинськогорайонного суду Житомирської області Гуц О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: державний нотаріус Пулинської державної нотаріальної контори Житомирської області Іващенко Наталія Олександрівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

У С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою судді від 23 червня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, оскільки дана заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України та надано строк для виправлення недоліків.

24 червня 2025 року позивачці направлено копію ухвали від 23 червня 2025 року, яка не вручена з відміткою - "інші причини ", що підтверджується інформацією щодо відстеження пересилання поштових відправлень УДППЗ "Укрпошта" пошти та свідчить про своєчасне надсилання Пулинським районним судом Житомирської області на адресу позивача даної ухвали (така правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 25 травня 2018 року у справі №925/125/14). Відтак, перебіг строку на усунення недоліків закінчився 21 липня 2025 року.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд (зокрема, рішення Європейського суду з прав людини в справах "Пономарьов проти України" та "Мушта проти України"), сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно ч.1 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Станом на 21 липня 2025 року позивачка не усунула недоліки, що викладені в ухвалі суду від 23 червня 2025 року.

Так, у позовній заяві вказані адреси сторін, однак не конкретизовано, чи це адреси їх місцезнаходження, листування (для юридичних осіб), реєстрації чи фактичного проживання або перебування (для фізичних осіб) та у адресі позивача та відповідача відсутній поштовий індекс. Такі недоліки в подальшому можуть бути перешкодою в своєчасності отримання сторонами повідомлень про час проведення судових засідань та прийнятих судом рішень у справі, що порушить права учасників та вплине на строки розгляду справи.

Адресою третої особи зазначена: АДРЕСА_1 .

Однак, з 19.07.2020 на території України такого району як Пулинський, не має, оскільки згідно постанови Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" №807-ІХ від 17.07.2020 у Житомирській області утворено Житомирський район до складу якого увійшли Курненська сільська та Пулинська селищна територіальні громади, а Пулинський район ліквідовано.

Пред`являючи даний позов, позивачкою в якості відповідача було заявлено ОСОБА_2 , однак з копії довідки Курненської сільської ради №226 від 16.04.2025 вбачається, що ОСОБА_3 на день смерті та шість місяців після смерті проживав та був зареєстрований один. ОСОБА_2 , який у позовній заяві зазначений відповідачем, згідно долученої до позову заяви від 11.03.2025 останнього, від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , відмовився. Тому, ОСОБА_2 згідно ст.1272 ЦК не є відповідачем за даними вимогами.

В позові позивачем не зазначено жодних поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій та відповідно доказів цього.

Суд також звертає увагу, що подані до суду документи до позовної заяви, а саме: державний акт на право приватної власності на землю, державний акт на право власності на земельну ділянку, заповіт, постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, не мають належної якості, що унеможливлює дослідити їх зміст у повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Суд наголошує, що метою участі третіх осіб у цивільній справі є захист ними своїх прав, свобод чи інтересів, відмінних і незалежних від прав, свобод чи інтересів сторін.

Правовим становищем третіх осіб наділяються особи, які мають особистий юридичний інтерес до результатів розгляду цивільної справи, але цей інтерес, не рівноцінний інтересам сторін (позивача і відповідача). Інтерес третіх осіб проявляється в тому, що рішення суду безпосередньо вплине на їх суб`єктивні права чи охоронювані законом інтереси, чи навіть, встановивши між сторонами відповідні правовідносини, порушить права, свободи чи інтереси таких осіб.

За приписами ч.ч. 4,5 ст.53 ЦПК України визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Вважаю за необхідне звернути увагу позивачки на роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у п. 7 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати встановленим вимогам, у зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачкою свої процесуальних прав.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведені обставини, а саме те, що недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі від 23 червня 2025 року, усунуті не були, що унеможливлює призначення справи до судового розгляду, а тому позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачці.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.259-261, 263, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: державний нотаріус Пулинської державної нотаріальної контори Житомирської області Іващенко Наталія Олександрівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини вважати неподаною та повернути позивачці.

Роз"яснити позивачці ОСОБА_1 , що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. В. Гуц