Справа № 587/3095/25
У Х В А Л А
22 липня 2025 року Сумський районний суд Сумської області в складі:
головуючого - судді Черних О.М.
за участю секретаря судового засідання Овчаренко М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
25 червня 2025 року ОСОБА_1 подав до суду позов до ОСОБА_2 , у якому просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Позивач обґрунтовував пред`явлений позов тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дід та батько відповідачки ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина у виді 31/4100 частки житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями загальною площею 107,4 кв.м, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 ; 62/100 частки земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських споруд, площею 0,486 га, розташовані АДРЕСА_2 .
До початку підготовчого судового засідання від позивача надійшла заява, в якій він просить відкласти підготовчий розгляд справи та залучити в якості співвідповідача Сумську міську раду.
ОСОБА_2 у підготовче судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила.
Суд, вивчивши уточнену позовну заяву, дослідивши матеріали справи, доходить наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Ухвалою Сумського районного суду Сумської області від 26 червня 2025 року відкрито провадження у цій цивільній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи, яким роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.
Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Разом з тим, під час вивчення матеріалів справи було встановлено, що спадщину в установлений законом порядок ніким із спадкоємців не прийнято, спадкова справа не заводилась.
Відповідно до ч.ч.1, 4 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.
Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
Аналізуючи вищевикладене, враховуючи підстави та предмет позову, суд вважає, що рішення у справі може вплинути на права та обов`язки Сумської міської ради, у зв`язку з чим останні мають бути залучені до участі у справі в якості співвідповідача та третьої особи.
Згідно з ч. 3 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).
А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.
Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.
Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.
Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.
Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Доповнення позовних вимог новою вимогою та новими обставинами, по суті своїй є новим позовом.
Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01.11.2021 у справі № 405/3360/17.
Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.
Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.
Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19.
Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.
Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.
Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.
Верховний Суд у постанові від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19, зазначав, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог тощо.
При цьому, вказував про те, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.
За вимог п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.
За вказаних обставин, оскільки розгляд справи перебуває на відповідній стадії - на стадії підготовчого провадження, суд вважає за можливе задовольнити клопотання позивача і прийняти уточнену позовну заяву, оскільки остання фактично не доповнена новими позовними вимогами, проте містить певні уточнення, які належним чином забезпечать виконання судового рішення у разі ймовірного задоволення позовних вимог позивача.
На підставі викладеного ст.ст. 49, 182, 197, 258, 260, 353-355 ЦПК України, суд -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання позивача ОСОБА_1 про залучення співвідповідача та прийняття уточненої позовної заяви - задовольнити.
Прийняти в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 ( зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - уточнену позовну заяву позовом
Направити залученому співвідповідачу копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, копію даної ухвали.
Зобов`язати позивача, відповідача, протягом двох днів, з дня отримання копії даної ухвали, направити залученому співвідповідачу, заяви по суті справи з відповідними додатками, що були подані до суду, в тому числі уточнену позовну заяву, а копії такого направлення подати до суду до наступного підготовчого судового засідання, яке відбудеться 02 вересня 2025 року в приміщенні Сумського районного суду Сумської області ( вул.. Академічна, 13, м. Суми)
Встановити строк для подання відповідачами відзиву на уточнену позовну заяву протягом 15 днів з дня вручення ухвали та заяви. У зазначений строк відповідачі мають право надіслати суду відзив на вказану заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідачі зобов`язані надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).
Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву на уточнену позовну заяву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.
Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідачі викладають свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.
Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.М. Черних