Дата документу 15.07.2025
Справа № 333/7591/23
Провадження № 2/334/210/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2025 року Дніпровський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Козлової Н.Ю., за участю секретаря Александрової А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості

в с т а н о в и в :

У вересні 2023 року, позивач в особі представника Акціонерного товариства «Сенс Банк» звернувся до Комунарського районного суду м.Запоріжжя з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

10 жовтня 2023 року суд відкрив провадження провадження по даній справі та призначив підготовче судове засідання на 21.11.2023 року.

07.12.2023 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Ковтун В.І. надіслав суду відзив на позовну заяву з якого вбачається, що відповідач ОСОБА_1 заперечує проти позову, вважає його необґрунтованим, таким, що не відповідає нормам Закону. Просив суд відмовити у його задоволенні.

02.01.2024 року, представник позивача надав суду відповідь на відзив з додатковими поясненнями щодо обґрунтування своїх позовних вимог та письмовими доказами, які підтверджують існування заборгованості відповідачів перед банком.

21.03.2024 року Комунарський районний суд м.Запоріжжя закрив підготовче судове засідання та призначив справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.

У судовому засіданні з`ясувалося, що на час подання цього позову постійне місце проживання відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було зареєстроване за адресами: АДРЕСА_1 . Відповідача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 . Відповідач ОСОБА_4 , яка заявлена в якості відповідача у справі, померла до пред`явлення цього позову, а саме, - 11.12.2018 р., що підтверджується копією актового запису про смерть.

Відповідач ОСОБА_1 був зареєстрований на території Комунарського району м. Запоріжжя, але з 03.07.2019 р. його місце проживання зареєстроване за вищевказаною адресою м. Енергодар Василівського району Запорізької області. Отже, дана справа підсудна Енергодарському міськрайонному суду Запорізької області.

З огляду на вищевказане, Комунарський районний суд дійшов висновку, що дана справа помилково прийнята в провадження Комунарського районного суду м.Запоріжжя, що встановлено до розгляду справи по суті, у зв`язку з чим, з урахуванням положень ч.1 ст.31ЦПК України, розпорядження Верховного Суду від 14.09.2022 № 49/0/9-22 про зміну підсудності Енергодарського міськрайонного суду Запорізької області на Ленінський районний суд м. Запоріжжя, її необхідно направити до Ленінського районного суду м. Запоріжжя, для розгляду за підсудністю.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями, дана справа надійшла у провадження судді Ленінського районного суду м.Запоріжжя Козлової Н.Ю.

Ухвалою Ленінського районного суду м.Запоріжжя від 24.07.2024 року, дана справа прийнята до провадження та призначено судовий розгляд.

На виконання Закону України № 4273-IX «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів» 30.04.2025 р. відбулася державна реєстрація змін до відомостей про Ленінський районний суд м. Запоріжжя, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, відповідно до яких назву Ленінський районний суд міста Запоріжжя змінено на Дніпровський районний суд міста Запоріжжя.

У судовому засіданні представник позивача надав свої пояснення згідно яких, 12.06.2008 року, Акціонерно-комерційний банк соціального розвитку «Укрсоцбанк», як кредитор та громадянин України ОСОБА_1 , як позичальник, уклали договір кредиту № MRTG-19.

Загальними Зборами Акціонерів 09 березня 2010 року було прийнято рішення про зміну типу акціонерного товариства на публічне акціонерне товариство та зміну найменування (назви) Банку на Публічне Акціонерне Товариство «Укрсоцбанк», а з 10 серпня 2018 року ПАТ «Укрсоцбанк» змінило найменування на Акціонерне товариство «Укрсоцбанк».

Отже, відповідно до пунктів кредитного договору кредитор надає позичальнику у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання грошові кошти в сумі 30 000,00 дол.США.

Відповідно до договору про внесення змін №1 до Договору кредиту № MRTG- 19 від 12.06.2008 року, змінено валюту кредиту та переведено суму кредиту - 21 926,16 дол.США, разом із нарахованими процентами в сумі 46,90 дол.США у гривню.

Зміна валюти заборгованості за договором кредиту здійснюється шляхом видачі двох разових кредитів загальною сумою 395 515,08 гривень, сума першого кредиту складає 175 630,67 гривень та сума другого кредиту складає 219 884,41 гривень.

12.08.2022 року, позачерговими загальними зборами акціонерів AT «Альфа-Банк» було прийнято рішення про зміну найменування банку з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк», а також про внесення змін до Статуту Акціонерного товариства «Альфа-Банк» шляхом затвердження його в новій редакції. 30.11.2022 року були внесені зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме - змінено найменування банку з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк».

Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Свої зобов`язання позивач виконав, надавши грошові кошти позичальникові.

Відповідно до ст. 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

На забезпечення умов виконання кредитного договору № MRTG-19 від 12.06.2008 року з ОСОБА_4 було укладено договір поруки № MRTG- 19/Р1 від 12.06.2008 року.

На забезпечення умов виконання кредитного договору № MRTG-19 від 12.06.2008 року з ОСОБА_2 було укладено договір поруки № MRTG- ОООООООІЗЗ19/Р2 від 12.06.2008 року.

На забезпечення умов виконання кредитного договору № MRTG-19 від 12.06.2008 року з ОСОБА_3 було укладено Договір поруки № MRTG- 19/Р3 від 12.06.2008 року.

Відповідно до умов договору поруки, поручитель поручається за виконання боржником умов кредитного договору власними коштами.

Відповідно до умов договору поруки, у випадку невиконання чи неналежного виконання взятих на себе зобов`язань за кредитним договором, поручитель разом з Відповідачем 1, ОСОБА_1 , солідарно відповідає перед позивачем у повному обсязі зобов`язань, передбачених Кредитним Договором.

У зв`язку з невиконанням боржником свого обов`язку по сплаті кредиту, у кредитора виникло право задовольнити свої вимоги також і за рахунок Поручителя.

З цих підстав, представник позивача звернувся до суду за захистом своїх прав та просив суд стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за кредитом 1: 138 577,14 гривень, з яких 129 643,99 гривень заборгованість за кредитом; 8 933,15 гривень заборгованість за відсотками 8 933,15 грн., за кредитом 2: 162 008,81 гривень, з яких: 161 336,58 гривень - заборгованість за кредитом; 672,23 гривень - заборгованість за відсотками.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Ковтун В.І. заперечував проти задоволення позовних вимог та доводив суду, що за кредитом 1, ОСОБА_1 було сплачено 95 534,91 грн.; за кредитом 2, ОСОБА_1 було сплачено 44 863,55 грн.

Крім того, представник відповідача доводив, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).

У подальшому, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, Правилами роботи банків затвердженими постановою Правління Національного банку України від 25.02.2022 № 23 «Про деякі питання діяльності банків України та банківських груп», Національний банк України дозволив банкам не враховувати несплату за кредитами протягом 24.02.2022-30.06.2022 як прострочення (кредитні канікули). Про запровадження, умови та строк дії кредитних канікул у зв`язку із введенням на території України воєнного стану AT «Сенс-Банк» повідомляло клієнтів у низці публікацій на сторінках офіційного сайту Банку, скрін-зображення додаються.

Відповідно до положень кредитного договору, клієнт мав погашати заборгованість по кредиту щомісячно. На час дії кредитних канікул було відтерміновано сплату боргу відповідачу, в результаті чого, кошти що підлягали сплаті у період кредитних канікул, могли ним не сплачуватися і не враховувалися як прострочена заборгованість. Разом з тим, кредитні канікули не зменшили суму боргу відповідача, а лише відтермінували його сплату.

Листом Національного Банку України від 14.04.2022 року № 21-0013/27762, у зв`язку із суттєвим погіршенням фінансового стану позичальників, які втратили роботу у період воєнного стану, рекомендовано фінансовим установам пропонувати своїм клієнтам-споживачам реструктуризацію заборгованості за споживчим кредитом або кредитні канікули.

Таким чином, позивачем було запущено кредитні канікули за всіма кредитними картками та кредитами, що зазначено в оголошенні на офіційному веб-сайті банку, а також вказано, що банком скасовано усім щомісячний платіж, а подавати заяву на оформлення не потрібно.

13.07.2022 року банком на офіційному сайті висвітлено інформацію про те, що під час кредитних канікул, клієнти банку мали можливість не сплачувати щомісячні платежі за користування кредитом. Також зазначено про те, що з 13 липня 2022 року клієнтам банку необхідно вносити мінімальні щомісячні платежі як за кредитами, так і за кредитними картками.

Проте, на думку представника відповідача, оголошення банку про запроваджені кредитні канікули є некоректним та вводить в оману клієнтів.

При цьому, позивачем, у період запровадження кредитних канікул погашалася заборгованість відповідно до умов договору. Відповідач, маючи можливість на те, до листопада 2022 року сплачував кредит. За час перебування на тимчасово окупованій території відповідач, для погашення заборгованості, докладаючи надзусиль, користувався послугами онлайн-банкінгу. У той же час на тимчасово окупованій території вже був відсутній мобільний зв`язок та інтернет у зв`язку із чим Відповідач не міг ані проконсультуватися, ані у будь-який інший спосіб вирішити питання, що стосуються заборгованості.

З вищенаведених підстав, представник відповідача просив суд відмовити у повному обсязі у задоволенні позовних вимог AT «Сенс-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості у розмірі 300585, 95 грн. та судового збору у розмірі 2684.00 грн. та 2684.00 грн.

Під час проведення судових дебатів, представник позивача, відповідач та представник відповідача не з`явилися, надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутністю на підставі наданих раніше пояснень та долучених письмових доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання усих учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши надані сторонами письмові докази, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов висновку, що надані представником позивача та відповідачем докази, повідомлені ними обставини, на які вони ґрунтувалися у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття судом рішення про часткове задоволення позовних вимог, виходячи з наступного:

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з приписами ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1ст. 4 ЦПК України).

Згідно з ч. 1ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Із наявних в матеріалах справи письмових доказів судом встановлено, що 12.06.2008 року, Акціонерно-комерційний банк соціального розвитку «Укрсоцбанк», як кредитор та громадянин України ОСОБА_1 , як позичальник, уклали договір кредиту № MRTG-19.

Загальними Зборами Акціонерів 09 березня 2010 року було прийнято рішення про зміну типу акціонерного товариства на публічне акціонерне товариство та зміну найменування (назви) Банку на Публічне Акціонерне Товариство «Укрсоцбанк», а з 10 серпня 2018 року ПАТ «Укрсоцбанк» змінило найменування на Акціонерне товариство «Укрсоцбанк».

Отже, відповідно до пунктів кредитного договору кредитор надає позичальнику у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання грошові кошти в сумі 30 000,00 дол.США.

Відповідно до договору про внесення змін №1 до Договору кредиту № MRTG- 19 від 12.06.2008 року, змінено валюту кредиту та переведено суму кредиту - 21 926,16 дол.США, разом із нарахованими процентами в сумі 46,90 дол.США у гривню.

Зміна валюти заборгованості за договором кредиту здійснюється шляхом видачі двох разових кредитів загальною сумою 395 515,08 гривень, сума першого кредиту складає 175 630,67 гривень та сума другого кредиту складає 219 884,41 гривень.

12.08.2022 року, позачерговими загальними зборами акціонерів AT «Альфа-Банк» було прийнято рішення про зміну найменування банку з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк», а також про внесення змін до Статуту Акціонерного товариства «Альфа-Банк» шляхом затвердження його в новій редакції. 30.11.2022 року були внесені зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме - змінено найменування банку з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк».

Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Свої зобов`язання позивач виконав, надавши грошові кошти позичальникові.

Відповідно до ст. 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

На забезпечення умов виконання кредитного договору № MRTG-19 від 12.06.2008 року з ОСОБА_4 було укладено договір поруки № MRTG- 19/Р1 від 12.06.2008 року.

На забезпечення умов виконання кредитного договору № MRTG-19 від 12.06.2008 року з ОСОБА_2 було укладено договір поруки № MRTG- 19/Р2 від 12.06.2008 року.

На забезпечення умов виконання кредитного договору № MRTG-19 від 12.06.2008 року з ОСОБА_3 було укладено Договір поруки № MRTG- 19/Р3 від 12.06.2008 року.

Відповідно до умов договору поруки, поручитель поручається за виконання боржником умов кредитного договору власними коштами.

Відповідно до умов договору поруки, у випадку невиконання чи неналежного виконання взятих на себе зобов`язань за кредитним договором, поручитель разом з Відповідачем 1, ОСОБА_1 , солідарно відповідає перед позивачем у повному обсязі зобов`язань, передбачених кредитним договором.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов 'язання має виконуватися належним відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства а відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог звичайно ставляться.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або і фінансова установа (кредитодавець) зобов 'язується надати грошові кошти (кредит) позичальни у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник з обоє 'язується повернути кредит, сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Згідно зі статтею 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

На підтвердження розміру заборгованості, представником позивача надані суду виписки по особистому рахунку відповідача ОСОБА_1 , з яких вбачається, що розмір заборгованості за договором повністю підтверджується його розрахунком.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення ін. та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Відповідно до cm. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що банківські виписки з рахунків позичальника - є допустимими доказами у справі та підтверджують рух коштів по конкретному рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути доказами щодо заборгованості за кредитнім договором.

Таким чином, надані банком виписки за картковими рахунками позичальника, підтверджують обставини видачі кредиту, а також заборгованість за кредитом, розмір якої відображено у детальному розрахунку та не спростовано будь-яким контррозрахунком відповідача.

За частиною першою статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем та в порядку, що встановлені договором. Визначення поняття зобов`язання міститься у частині першій статті 509 ЦК України, відповідно до якої, зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію або утриматися від певної дії, а кредитор має вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з частиною першою статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за невиконання виконання ним грошового зобов`язання.

У статті 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним ям чином.

Згідно з частиною першою статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.

Відповідно до частини другої статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення позики, позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Отже, встановивши факт законного отримання грошових коштів від кредитора позичальником та не виконання позичальником кредитних зобов`язань, суд у будь-якому разі має стягнути ту суму, яка була доведена кредитором і щодо якої у суду не має сумніву, оскільки за кредитним договором банк або інша Фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти ( висновок Касаційного цивільного суду від 11.09.2024 року у справі № 204/7787/21)

Позивач надав суду розрахунки заборгованості за двома кредитними договорами, що укладені між сторонами.

Відповідач навпаки, свій контррозрахунок не надав, тому суд бере до уваги саме розрахунок позивача, згідно якого: загальний розмір заборгованості за кредитом 1 становить 175 630,67 грн, дата видачі 22.12.2014 .

Розмір заборгованості за тілом кредиту становить 129 643,99 грн, який розрахований наступним чином : 175630,67 (сума фактично виданих коштів) - 44863,55 (сума фактично сплачених коштів по тілу кредиту) - 1123,13 (сума повернутих коштів, зарахованих на прострочену заборгованість у відповідності до пункту 1.4 договору кредиту порядок погашення кредиту у випадку простроченої заборгованості).

Так, відповідно до розрахунку заборгованості за тілом кредиту, вбачається, що розмір щомісячної заборгованості за тілом кредиту зменшується на розмір сплаченого платежу.

Так, згідно наданого розрахунку, заборгованість за тілом кредиту станом на 19.04.2019 року становила 151658,59 грн. за мінусом щомісячного платежу 489,22 грн., заборгованість станом на 20.05.2019 (наступний звітний місяць) становила вже 151169,67 грн. (151658,59-489,22 = 151169,67)

Розмір заборгованості за відсотками по кредиту визначено наступним чином : проценти за договором визначаються щомісячно за 13 % річних.

Заборгованість за відсотками складає 8 933,15 грн. яка складається з наступного : 167497,96 грн (загальна сума нарахованих відсотків по договору) - 158564,81 грн (сума сплачених відсотків по договору). Сума нарахованих відсотків по договору 167497,96 грн. розрахована шляхом сумування відсотків за процентною ставкою 13 % річних нарахованих на залишок тіла кредиту станом на звітну дату.

За кредитом 2: Сума заборгованості за кредитом становить 162 008,81 грн, з яких : сума заборгованості за тілом кредиту 161 336,58 грн., сума заборгованості за відсотками 672,23 грн. Розмір заборгованості за тілом кредитом визначено наступним чином : загальний розмір кредиту за кредитом 2 становить 219884,41 грн, дата видачі 22.12.2014 року. Розмір заборгованості за тілом кредиту становить 161 336,58 грн, який розрахований наступним чином : 219884,41 (сума фактично виданих коштів) - 58547,83 (сума фактично сплачених коштів по тілу кредиту).

Відповідно до розрахунку заборгованості за тілом кредиту, вбачається, що розмір щомісячної заборгованості за тілом кредиту зменшується на розмір сплаченого платежу.

Заборгованість за тілом кредиту станом на 19.04.2022 року становила 165985,29 грн. за мінусом щомісячного платежу 612,49 грн заборгованість станом на 19.05.2022 (наступний звітний місяць) становила вже 165372 грн. (165985,29-612,49 = 165372,80.

Судом досліджено, що відповідач вносив платежі несвоєчасно, тому розмір заборгованості за відсотками по кредиту визначено наступним чином : Відповідно до пункту 3.2. Договору про внесення змін по кредиту № 2 було встановлено проценту ставку 1 процент річних, у випадку, якщо станом на 1 січня кожного календарного місяця починаючи з 02,01.2015 року позичальник порушить на строк більш ніж 30 календарних днів будь який із строків визначених договором, то починаючи з 1 січня календарного року, що слідує за роком за яким відбулось відповідне порушення процентна ставка за кредитом 2 встановлюється 13 % річних. Тому, в період 3 22.12.2014 року по 11.01.2018 року була застосована процентна ставка 1, в період з 12.01.2018 по 10.01.2019 - 13 % річних, 11.01.2019 знову процентна ставка 1.

Тому по кредиту 2 заборгованість за відсотками складає 672,23 грн, та складається з наступного: 34653,30 грн (загальна сума нарахованих відсотків по договору) - 33981,07 грн (сума сплачених відсотків по договору). Формула нарахування відсотків аналогічна як у випадку по договору 1 (кількість днів прострочення плюс залишок заборгованості по тілу плюс відсоткова ставка/100).

Виходячи з вищенаведеного суд, взявши до уваги посилання представника відповідача щодо часткової оплати відповідачем заборгованості за кредитом, прийняв розрахунок заборгованості, який наданий представником позивача та вважає його належним та допустимим доказом існуючої заборгованості відповідача ОСОБА_1 перед банком.

Щодо посилання представника відповідача на кредитні канікули, суд зазначає:

Після введення воєнного стану на території України було прийнято Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15.03.2022 р. №2120-ІХ. Цим законом були внесені зміни до Цивільного кодексу України та Закону «Про споживче кредитування», а національним банком України прийнято «Правила роботи банків у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану», затверджені постановою правління НБУ від 25.03.2022 р. №23 «Про деякі питання діяльності банків України та банківських груп».

Зазначеними нормативно-правовими актами запроваджено такі умови виконання позичальниками зобов`язань за кредитними договорами:

у разі прострочення виконання зобов`язань за договором про споживчий кредит позичальник звільняється від відповідальності перед кредитодавцем, тобто до позичальника не можуть застосовуватись будь-які санкції за невиконання умов кредитного договору; якщо позичальником прострочена внесення щомісячних обов`язкових платежів за кредитним договором, він звільняється, зокрема, від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, сплата яких передбачена договором за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) зобов`язань за таким договором; щодо споживчих кредитів забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом у разі невиконання зобов`язань за договором.

Вищевказаними нормативно-правовими актами не передбачено скасування нарахування відсотків за користування кредитними коштами. При цьому, позивач звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості за тілом кредиту та відсотками, будь-якої комісій, штрафів, пені не заявляється.

Національний Банк України в своєму листі від 18.03.2022 року (https://bank.gov.ua/ua/news/all/novi-pravila-roboti-bankiv-i-nebankivskih-finansovih-ustanov-scho- zaymayutsva-kredituvannvam-pid-chas-vivni) повідомив про ухвалення Закону України № 2120-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану".

Законом було передбачено, що на час дії воєнного стану та в тридцяти денний строк після дня його припинення або скасування споживач не буде нести відповідальності перед кредитодавцем у разі прострочення виконання зобов`язань за споживчим кредитом.

Також Національний Банк України повідомив, що нові правила не передбачають скасування відсотків за користування кредитними коштами. Таке нарахування є правомірним з боку кредитора. Кредитні канікули - це відтермінування сплати боргу, а не його прощення. Також кредитні канікули - це право кредитора, а не його зобов`язання. Саме тому рекомендуємо домовитися безпосередньо з кредитором про кредитні канікули.

Під часі дії кредитних канікул не передбачене скасування відсотків за користування кредитними коштами. Таке нарахування є правомірним із боку кредитора.

Як було встановлено в ході судового розгляду, відповідач з заявою до банк про прохання застосувати кредитні канікули не звертався.

Відтак посилання на обов`язковість застосування кредитних канікул позивачем як підставу у відмові в задоволенні позову є безпідставним.

Посилання представника відповідача на Форс-мажорні обставини, як на підставу у задоволенні позову суд вважає помилковим та зазначає:

Підставою для засвідчення форс-мажорних обставин, є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин, які вплинули на зобов`язання таким чином, що унеможливили його виконання у термін, передбачений договором, контрактом, угодою, типовим договором, законодавством та іншими нормативними актами.

Форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб по кожному окремому договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких настало згідно з умовами договору, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин. До кожної окремої заяви додається окремий комплект документів. Тягар доказування настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) покладається на заявника. За результатами розгляду заяви та наданих документів та прийняття рішення уповноваженою особою щодо можливості засвідчення форс-мажорних видає сертифікат про форс-мажорні обставини.

Позивачем такого сертифікату не надано.

Сертифікат торгово промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може бути беззаперечним доказом їх існування, а повинен критично оцінюватися судом з vpaxуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами. ТПП не може замінювати суд при вирішенні питання правової кваліфікації обставин мажорних. Саме суд повинен на підставі наявних у матеріалах доказів встановити чи дійсно такі обставини на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку.

28.02.2022 року на сайті ТПП України розміщено загальний офіційний лист ТПП України, щодо засвідчення форс-мажорних обставин.

Цей лист констатує наявність форс-мажорної обставини для загального переліку суб`єктів всім кого це стосується. Проте, цей лист не є законодавчо визначеною формою засвідчення форс-мажорних обставин. Таким документом є сертифікат ТПП України, при видачі якого в тому числі здійснюються аналіз щодо причинно-наслідкового зв`язку між неможливістю виконувати зобов`язання та такими обставинами.

При цьому, сам факт введення воєнного стану не є підставою для відстрочки чи невиконання зобов`язання.

Виходячи з вищенаведеного, суд визнає позовні вимоги позивача обґрунтованими, а відтак стягненню з відповідача підлягає заборгованість за тілом кредиту по усім кредитним договорам та заборгованості за процентами.

До вказаного висновку суд прийшов, виходячи не тільки із вимог національного законодавства України, а і з висновків Європейського Суду з прав людини.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (остаточне рішення від 17 червня 2011 року) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів.

Заперечення відповідача не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду, тому не можуть свідчити на доведеність позовних вимог.

Також, суд наголошує, що у зв`язку із задоволенням позову у повному обсязі, на відповідача, у відповідності до ч.1 ст. 141 ЦПК України слід покласти відшкодування зі сплати судового збору на користь позивача.

Керуючись ст. ст. 2, 19, 7681, 89 , 133, 141, 258, 259, 263265, 268, 273, 352 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк», 03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, ЄДРПОУ - 23494714, МФО 300346, п/р № НОМЕР_2 , заборгованість за кредитом 1 у розмірі 138 577,14 грн., з яких: заборгованість за кредитом 129 643,99 грн., заборгованість за відсотками 8 933,15 грн.; за кредитом 2 - 162 008,81 грн. заборгованості, з яких: заборгованість за кредитом 161 336,58 грн., заборгованість за відсотками 672,23 грн.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк», 03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, ЄДРПОУ - 234947 МФО 300346, п/р № НОМЕР_2 , заборгованість за кредитом 1 у розмірі 138 577,14 грн., з яких: заборгованість за кредитом 129 643,99 грн., заборгованість за відсотками 8 933,15 грн.; за кредитом 2 - 162 008,81 грн. заборгованості, з яких: заборгованість за кредитом 161 336,58 грн., заборгованість за відсотками 672,23 грн.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк», 03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, ЄДРПОУ - 234947 МФО 300346, п/р № НОМЕР_2 , заборгованість за кредитом 1 у розмірі 138 577,14 грн., з яких: заборгованість за кредитом 129 643,99 грн., заборгованість за відсотками 8 933,15 грн.; за кредитом 2 - 162 008,81 грн. заборгованості, з яких: заборгованість за кредитом 161 336,58 грн., заборгованість за відсотками 672,23 грн.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 на користь Акціонерного товариства «Сеш Банк», 03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, ЄДРПОУ - 23494714, МФО 300346, п/р № НОМЕР_2 - витрати по сплаті судового збору у сумі - 2 684,00 грн., по 894,67 гривень з кожного.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на його оскарження, а у разі його оскарження після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Козлова Н. Ю.