Провадження № 2/761/7182/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Волошина В.О.

при секретарі: Харечко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вказана справа.

Відповідно до ст. 1 Конституції України та ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Статтею 111 Сімейного кодексу України передбачено, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Вжиття судом заходів щодо примирення подружжя у справах про розірвання шлюбу застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу.

Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя, оскільки такі питання можуть вирішуватися виключно під час розгляду конкретної справи.

Вирішуючи, у відповідності до ст. 111 СК України, необхідність вжиття заходів щодо примирення подружжя, суд враховує, що закріплена у цій статті норма є диспозитивною, оскільки суд вживає заходів щодо примирення подружжя лише у тому випадку, якщо це не буде суперечити моральним засадам суспільства. Тобто, у випадку виявлення обставин або фактів, під час розгляду справи, які свідчать про неможливість збереження шлюбу з позицій моралі та з позицій інтересів подружжя або їх дітей, суд повинен уникати формалізму та не надавати строку на примирення.

Крім того, суд виходить з пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007р. №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», яка визначає, що вжиття заходів щодо примирення подружжя є можливістю суду, а не його обов`язком та вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення.

Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною у постанові КЦС ВС від 11 червня 2019р. №605/434/18 (61-3235св19).

Наявними матеріалами справи підтверджується, що від шлюбу у сторін є малолітня донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Під час розгляду справи по суті суд сприяє примиренню сторін (ч. 7 ст. 211 ЦПК України).

У справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців (ч. 7 ст. 240 ЦПК України).

Водночас у випадку надання подружжю строку для примирення суд зобов`язаний зупинити провадження у справі (п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України).

З урахуванням проголошеної Конституцією України охорони сім`ї державою, відсутності згоди одного з подружжя (позивача) на розірвання шлюбу, оскільки від відповідача не надійшо заяв про визнання позову на адресу суду, наявності спільної малолітньої дитини, обов`язку суду щодо вжиття заходів щодо примирення подружжя, передбачених ст. 111 СК України, суд дійшов висновку про надання строку для примирення.

Суд, виходячи з конституційного положення про державний захист сім`ї і вимог Сімейного кодексу України, з метою сприяння примиренню подружжя з урахуванням клопотання відповідача та обставин, що склалися в сім`ї подружжя, вважає, що надання подружжю строку для примирення не суперечить моральним засадам суспільства та вважає за необхідне надати подружжю строк для примирення строком у три місяці - до 22 жовтня 2025р.

Керуючись, ст.ст. 251, 259, 260, 353, 354 ЦПК України, ст. 111 СК України, суд -

у х в а л и в :

Надати подружжю строк для примирення два місяці.

Провадження у справі на цей строк зупинити, а розгляд справи призначити на 22 жовтня 2025р. о 12 год. 45 хв.

Ухвалу суду в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено законом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя: