Ухвала

23 липня 2025 року

м. Київ

справа № 367/4134/20

провадження № 61-8483ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Крата В. І. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана представником Махиніч Надії Володимирівни , на постанову Київського апеляційного суду від 19 травня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа - приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Нельзін Максим Сергійович, про визнання договору дарування удаваним, визнання нежитлового приміщення спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 02 липня 2025 року засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу, яка підписана представником Махиніч Н. В. , на постанову Київського апеляційного суду від 19 травня 2025 року.

На підставі касаційної скарги не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження. Як свідчить аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, вона подана з пропуском встановленого строку на касаційне оскарження. Постанова Київського апеляційного суду ухвалена 19 травня 2025 року (відомості про складення повного судового рішення відсутні). Касаційна скарга подана до Верховного Суду 02 липня 2025 року, що підтверджується відтиском штемпеля на поштовому конверті. Тобто з пропущенням, передбаченого частиною першою статті 390 ЦПК України строку на касаційне оскарження, оскільки останнім днем строку на касаційне оскарження було 18 червня 2025 року.

У клопотанні, яке міститься у касаційній скарзі, ОСОБА_1 просить поновити строк на касаційне оскарження, мотивуючи тим, що 19 травня 2025 року в судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частини рішення. Апеляційним судом не вказано коли складено повний текст рішення. У відповідь на адвокатський запит апеляційний суд повідомив, що 06 червня 2025 року електронний примірник постанови направлено до ЄДРСР. Отже, ураховуючи дату опублікування постанови у ЄДРСР, її повний текст був виготовлений не раніше 05 червня 2025 року. Фактично отримано повний текст постанови 10 червня 2025 року після подання другого клопотання і цього ж дня постанова з`явилась в публічному доступі. До клопотання додано копії заяв адвоката Махиніч Н. В. від 30 травня 2025 року та від 10 червня 2025 року про видачу копії постанови, копію адвокатського запиту від 13 червня 2025 року щодо повідомлення дати складення повного тексту постанови та докази його направлення; копію листа Київського апеляційного суду від 24 червня 2025 року про надіслання 06 червня 2025 року постанови до ЄДРСР та відсутності відомостей щодо дати складення повного тексту.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

У частині другій статті 390 ЦПК України передбачено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Однак, указані у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження підстави, не можна вважати поважними, оскільки ОСОБА_1 не надає будь-яких належних доказів щодо отримання копії постанови апеляційного суду 10 червня 2025 року (картка руху документу з електронного суду, супровідний лист, довідка суду, тощо).

Оприлюднення в Єдиному державному реєстрі судових рішень оскарженого судового рішення не змінює строк касаційного оскарження, визначений частиною першою статті 390 ЦПК України, а відповідно до частини другої або третьої цієї статті може бути підставою для його поновлення у разі заявлення відповідного клопотання і надання відповідних доказів.

На підставі викладеного, згідно з частиною 3 статті 393 ЦПК України касаційна скарга підлягає залишенню без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа, яка подала касаційну скаргу має право звернутися до суду касаційної інстанції зі заявою про поновлення строку на касаційне оскарження і навести інші підстави для поновлення строку, подавши відповідні докази.

Окрім цього, як свідчить аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, в порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у повному обсязі.

Згідно з підпунктами 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день пред`явлення позову - 2020 рік) за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 0,4 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

На підставі наведеного, розмір судового збору за подання позову майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 840,80 грн та не більше 10 510,00 грн. За подання позову немайнового характеру судовий збір становив 840,80 грн за кожну вимогу немайнового характеру.

У підпункті 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Таким чином, ураховуючи характер позову та клопотання у скарзі, за подання касаційної скарги розмір судового збору за вимогами: немайнового характеру становить 1 681,60 грн (2 102,00 грн * 0,4 * 200% * 1 вимогу немайнового характеру); майнового характеру - 1 % ціни позову * 200%, але не менше 1 681,60 грн та не більше 21 020,00 грн.

Позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці (пункт 3 частини третьої статті 175 ЦПК України)

Ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості (пункти 2, 9 частини першої статті 176 ЦПК України).

Аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціни позову щодо вимог майнового характеру (визнання спільною сумісною власністю нежитлового приміщення АДРЕСА_1 ), а тому неможливо встановити розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру.

ОСОБА_6 сплачено судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 4 870,00 грн (квитанція від 01 липня 2025 року).

Таким чином, ОСОБА_6 сплачено судовий збір лише частково, зокрема за вимогами немайнового характеру 1 681,60 грн та частково за вимогами майнового характеру - 3 188,40 грн (4 870,00 грн - 1 681,60 грн).

Як наслідок особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги за вимогами майнового характеру (підтвердивши його розмір належними доказами) тадоплатити його (у разі необхідності з урахуванням сплачених 3 188,40 грн) у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна (нежитлового приміщення № 57), але не менше 1 681,60 грн та не більше 21 020,00 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або сплачено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДР: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007; ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Керуючись статтями 185, 260, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана представником Махиніч Надії Володимирівни , на постанову Київського апеляційного суду від 19 травня 2025 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження або якщо наведені підстави для поновлення строку будуть визнані неповажними у відкритті касаційного провадження буде відмовлено. У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. І. Крат