Справа № 367/7293/25
Провадження №2-з/367/105/2025
УХВАЛА

Іменем України

про забезпечення позову

21 липня 2025 року суддя Ірпінського міського суду Київської області Третяк Я.М., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Острика С.О. про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гелексі Фінанс», треті особи: приватний виконавець виконавчого округу Київської області Голяченко Іван Павлович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Горохова Ніна Вікторівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню та скасування державної реєстрації права власності, -

ВСТАНОВИВ:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гелексі Фінанс», треті особи: приватний виконавець виконавчого округу Київської області Голяченко Іван Павлович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Горохова Ніна Вікторівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню та скасування державної реєстрації права власності.

Від представника позивача надійшла заява про забезпечення позову, в якій представник просить вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 109; заборонити державним реєстраторам здійснювати будь-які дії щодо відчуження вказаної квартири; заборонити будь-яким особам крім ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 передавати в іпотеку, користування (найм), вселятися чи дозволяти вселення іншим особам, реєструвати місце проживання та в будь-який спосіб здійснювати відчуження квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи необхідність забезпечення позову, заявник зазначає, що 07.12.2021 між ОСОБА_1 та ТОВ «Гелексі Фінанс», укладено договір №07-12-21-03-Ю про надання коштів у позику в тому числі і на умовах фінансового кредиту, за умовами якого Іпотекодавець зобов`язаний повернути Іпотекодержателю позичені кошти в сумі 400 000 грн (чотириста тисяч гривень) 00 коп. не пізніше 07.12.2022, сплачувати нараховані відсотки, можливі неустойки у розмірах та у випадках передбачених Основним зобов`язанням, а також інші витрати на здійснення забезпеченої іпотекою вимоги.

07.12.2021 між ОСОБА_1 та ТОВ «Гелексі Фінанс» укладено договір іпотеки предметом якого є квартира за адресою АДРЕСА_1 , що складається з 2-х кімнат, загальною площею 59,00 кв.м, житловою площею 30,80 кв.м. реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 109.

16.12.2024 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гороховою Н.В. було вчинено виконавчий напис №786 про звернення стягнення на квартиру, що належить боржнику ОСОБА_1 , розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

20.01.2025 приватним виконавцем відкрито виконавче провадження № 76817440 щодо стягнення на квартиру, що належить боржнику ОСОБА_1 , розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

03.03.2025 Державним підприємством «СЕТАМ» було проведено перші електронні торги з реалізації вищевказаного майна (лот №568372), які не відбулись через відсутність допущених учасників торгів, складено протокол №630308.

07 квітня 2025 року відбулись другі електронні торги (лот №570784), які також не відбулись з аналогічної причини, складено протокол №633270.

16 травня 2025 року відбулись треті електронні торги (лот №574537), які знову не відбулись через відсутність допущених учасників, складено протокол №637280.

16.05.2025 надійшла заява (згода) стягувача (іпотекодержателя), в якій він виявив бажання залишити за собою нереалізоване майно квартиру АДРЕСА_1 .

16.05.2025 стягувачем (іпотекодержателем) на рахунок виконавця перераховано різницю між вартістю нереалізованого майна та сумою коштів, що підлягають стягненню на його користь.

07.07.2025 Державним підприємством «СЕТАМ», проведено електронні торги протокол проведення електронних торгів № 641618 від 07.07.2025 року, за результатами електронних торгів 10.07.2025 укладено договір купівлі продажу між ТОВ «Телексі Фінанс» та ОСОБА_6 , відповідно до якого квартира передається у власність новому набувачу.

Враховуючи викладене, представник позивача стверджує, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду у справі, якщо позов буде задоволено, а також ставить під сумнів ефективний захист та поновлення порушених прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Відповідно до приписів ч.1 ст. 153 ЦПК України суд розглядає заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, повно, об`єктивно та всебічно дослідивши доводи позивача, суд приходить до висновку про те, що вимоги заяви підлягають частковому задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Зміст та форма заяви відповідає вимогам ст. 151 ЦПК України.

Згідно із ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У відповідності до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Пунктом першим ч. 1 ст. 150 ЦПК України передбачено, що позов може забезпечуватися шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Для належної реалізації завдань цивільного судочинства слугує зокрема те, що відповідно до ст.124 Конституції України судові рішення є обов`язковим до виконання на всій території України. Таким чином, порушене, невизнане, оспорюване право особи може бути захищене та відновлене тільки після реального виконання рішення суду, яким спір буде вирішено по суті.

Судом встановлено, що до Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гелексі Фінанс», треті особи: приватний виконавець виконавчого округу Київської області Голяченко Іван Павлович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Горохова Ніна Вікторівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню та скасування державної реєстрації права власності, в якій позивач просить суд: визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис здійснений 16.12.2024 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гороховою Н.В. № 786 про звернення стягнення на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; скасувати державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕЛЕКСІ ФІНАНС», , на квартиру загальною площею 59 м.кв, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка була здійснена на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний № 79048269 від 22.05.2025 приватним нотаріусом Бучанського районного округу Київської області Лопатенко В.В.

Судом встановлено, що відповідно до копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 23.12.2019, індексний номер витягу №194540640, у власності позивача ОСОБА_1 перебувала квартира АДРЕСА_2 .

07.12.2021 між ТОВ «ГЕЛЕКСІ ФІНАНС» (іпотекодавець) та ОСОБА_1 (іпотекодержатель), укладено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кабаєвою А.А. 07.12.2021 за реєстровим №489, відповідно до умов п.1.1. якого договір забезпечує виконання ОСОБА_3 зобов`язань, що випливає з укладеного між Іпотекодавцем та Іпотекодержателем договору № 07-12-21-03-Ю надання коштів у позику, у тому числі і на умовах фінансового кредиту від 07.12.2021 та додаткових договорів до нього, які можуть бути укладені в майбутньому, за умовами якого іпотекодавець зобов`язаний повернути іпотекодержателю позичені кошти в сумі 400 000 (чотириста тисяч) гривень 00 копійок не пізніше 07.12.2022, сплачувати нараховані відсотки, можливі неустойки у розмірах та у випадку, передбачених основним зобов`язанням, а також інші витрати на здійснення забезпеченої іпотекою вимоги.

Відповідно до п. 1.2. договору іпотеки предметом іпотеки є квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що складається з двох кімнат, загальною площею 59,00 кв.м, житловою площею 30,80 кв.м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 109.

10.07.2025 між ТОВ «ГЕЛЕКСІ ФІНАНС» та ОСОБА_6 укладено договір купівлі-продажу квартири, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кабаєвою А.А., зареєстрований з реєстрі за № 839.

Відповідно до п.1 договору продавець ТОВ «ГЕЛЕКСІ ФІНАНС» передає у власність (продає), а покупець ОСОБА_6 приймає у власність (купує) квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 109. Квартира що відчужується складається з двох кімнат, загальною площею 59,00 кв.м, житловою площею 30,80 кв.м. Продаж відбувся на електронних торгах, організатором яких є Державне підприємство «СЕТАМ», , протокол проведення електронних торгів № 641618 від 07.07.2025.

Враховуючи, що позивач у позовній заяві оспорює правомірність звернення стягнення іпотекодержателем на предмет іпотеки та просить повернути квартиру у його власність, суд приходить до висновку про те, що між сторонами дійсно існує спір щодо майна, а тому невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду та ефективний захист прав позивача в разі задоволення позову.

Таким чином, вимоги позивача про накладення арешту на квартиру є співмірними із предметом позову, а вид такого забезпечення відповідає позовним вимогам повністю, тому вимоги про забезпечення позову в частині накладення арешту на квартиру є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

При цьому, такий вид забезпечення позову, як накладення арешту на майно, не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки, слугуватиме заходом запобігання можливих порушень прав позивача.

Заходи забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті, їх значення полягає в тому, що ними захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення.

Що стосується вимоги заяви про забезпечення позову щодо заборони державним реєстраторам здійснювати будь-які дії щодо відчуження вказаної квартири, а також заборони будь-яким особам, крім ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 передавати в іпотеку, то така вимога задоволенню не підлягає з огляду на те, що доцільним способом забезпечення в даному випадку є саме накладення арешту на спірне майно.

Такого висновку суд дійшов з огляду на те, що арешт майна, як спосіб забезпечення позову, передбачає накладання заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна (постанови Верховного Суду у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 17.06.2022 у cправі № 908/2382/21, Верховного Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.02.2024 у справі № 504/3408/22 (провадження № 61-18041св23)).

Арешт віднесений до видів обтяжень речових прав на нерухоме майно, об`єктів незавершеного будівництва, майбутніх об`єктів нерухомості (пункт 4 частини першої статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Отже, арешт, як заборона на право розпоряджатися майном, включає і обмеження на розпорядження таким майном. Тому при накладенні арешту на майно вжиття додаткових заходів забезпечення, направлених на обмеження розпорядження таким майном, не є необхідним.

За таких обставин, враховуючи предмет спору у цій справі, не є необхідним і співмірним додатково забороняти державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам держреєстрації прав вчиняти реєстраційні дії щодо зазначеного нерухомого майна, в тому числі вносити до державного реєстру речових прав записи про держреєстрацію речових прав та їх обтяжень, про скасування держреєстрації речових прав та їх обтяжень, зміни до таких записів.

Водночас, не підлягають задоволенню також вимоги заяви про забезпечення позову шляхом заборони будь-яким особам, крім ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , користуватися, вселятися чи дозволяти вселення іншим особам, реєструватися місце проживання в спірному обєкті нерхомого майна, оскільки забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог, а вжиття відповідних заходів буде не співмірним із заявленими позивачем вимогами, такий захід не спроможний забезпечити фактичне виконання судового рішення, а також у разі їх задоволення будуть порушені конституційні права третіх осіб.

З урахуванням вищевикладеного, приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову у зазначений спосіб, з урахуванням розумності, обґрунтованості вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, які заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову, суд приходить до висновку про часткове задоволення заяви про забезпечення позову.

При вирішенні питання щодо необхідності застосування зустрічного забезпечення суд зазначає наступне.

Регламентація питання про зустрічне забезпечення позову здійснюється положеннями ст. 154 ЦПК України. Зокрема, вказаною нормою передбачено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З аналізу наведеної норми вбачається, що єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При цьому можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

Суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення, оскільки матеріали справи не містять доводів та аргументів, яким чином накладені арешт та заборона може завдати збитків відповідачу, а також в чому саме можуть полягати такі збитки. Окрім того, не містять матеріали справи й доказів наявності передбачених ст. 154 ЦПК України випадків обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст.149-153,157,260-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Острика С.О. про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гелексі Фінанс», треті особи: приватний виконавець виконавчого округу Київської області Голяченко Іван Павлович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Горохова Ніна Вікторівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню та скасування державної реєстрації права власності - задовольнити частково.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 59,00 кв.м, житловою площею 30,80 кв.м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 109, що належить на праві власності ОСОБА_6 .

У задоволенні заяви в іншій частині відмовити.

Інформація про стягувача: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Інформація про боржника: ТОВ «ГЕЛЕКСІ ФІНАНС», , адреса: м. Київ, вул. Предславинська, буд.28, оф.401.

Копію даної ухвали надіслати сторонам для відома.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Дана ухвала відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» є виконавчим документом та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з дня її постановлення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, проте її оскарження не зупиняє її виконання.

Суддя Я.М. Третяк