СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/2220/25
ун. № 759/1035/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Кравченка Ю.В., за участю секретаря судового засідання Кушніра Б.І., за участю представника ОСОБА_1 , адвокатки Левченко М.М., представника ОСОБА_2 , адвоката Якименка М.М., розглянувши у підготовчому засіданні заяву представника позивачки за первісним позовом, адвокатки Левченко М.М., про зміну предмета первісного позову та заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Крістал Ессет Менеджент» про вступ у справу за первісним позовом, як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

07 лютого 2025 року суд постановив ухвалу про відкриття провадження у справі, у якій визначив розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, розпочав підготовче провадження у справі.

12 березня 2025 року суд постановив ухвалу про прийняття зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 в одне провадження з первісним, об`єднання справ за первісним і зустрічним позовами в одне провадження.

17 березня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» ЄСІКС надійшла заява про зміну предмета первісного позову (з назвою «Уточнена позовна заява»), подана 16 березня 2025 року, адвокаткою Левченко М.М.

Заява мотивована тим, що:

- предметом поділу за первісним позовом є, серед іншого, двокімнатна квартира площею 71,31 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (далі також - квартира);

- права на вказане майно подружжя набуло за попереднім договором купівлі-продажу квартири, укладеним між Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Крістал Ессет Менеджмент» та ОСОБА_2 , посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Піскун Т.С., 16.08.2021 за р. № 1296; указаний договір укладався в інтересах сім`ї; ОСОБА_1 надала згоду на його укладення і внесення забезпечувального платежу;

- після подання позовної заяви представник позивачки за первісним позовом з`ясувала, що право власності на квартиру дотепер не зареєстроване.

З урахуванням викладеного, просила в порядку поділу майна подружжя визнати спільною сумісною власністю сторін майнові права на придбання квартири та поділити вказані майнові права, визнавши за кожною зі сторін по 1/2 частці на них;

У решті вимог первісний позов залишений без змін.

У підготовчому засіданні представник позивачки за первісним позовом вимоги, викладені в заяві, підтримала. Пояснила, що за своїм змістом уточнена позовна заява є заявою про збільшення позовних вимог. Також акцентувала, що житловий будинок, в якому знаходиться квартира, вже введений в експлуатацію, проте право власності відповідача за первісним позовом на квартиру не зареєстроване.

ОСОБА_3 проти задоволення заяви заперечив.

29 квітня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» ЄСІКС надійшли заперечення на заяву, подані 28 квітня 2025 року адвокатом Якименком М.М.

Заперечення мотивовані тим, що:

- процесуальний закон не передбачає подання уточненої позовної заяви;

- за змістом вказана заява є заявою про зміну предмета позову;

- одночасно з предметом первісного позову позивачка змінила і його підстави, пославшись на нові обставини, положення попереднього договору і судову практику.

У підготовчому засідання представник відповідача за первісним позовом заперечення підтримав, у прийнятті заяви просив відмовити з наведених вище підстав.

Окрім того, 05 травня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» ЄСІКС надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Крістал Ессет Менеджент» (далі також - Товариство) про вступ у справу за первісним позовом як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Заява мотивована тим, що:

- предметом поділу за первісним позовом є, серед іншого, квартира;

- у первісному позові зазначено, що підставою набуття квартири є попередній договір, укладений між Товариством та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Піскун Т.С., 16.08.2021 за р. № 1296;

- попередній договір встановлює умови і строки укладення основного договору (договору купівлі-продажу квартири);

- установлений попереднім договором строк укладення основного договору сплив, тому дія попереднього договору припинена;

- включення квартири до спільного майна подружжя є помилковим і може вплинути на права і обов`язки Товариства.

У підготовчому засіданні представник позивачки за первісним позовом проти залучення Товариства як третьої особи заперечила, оскільки Товариство не довело, як саме рішення суду вплине на його права чи обов`язки.

У підготовчому засідання представник відповідача за первісним позовом залучення Товариства як третьої особи заперечив, адже такого об`єкта поділу майна подружжя як квартира, не існує; право власності на неї не зареєстроване за жодною особою.

Вислухавши представників сторін і дослідивши вказані заяви з процесуальних питань, суд дійшов таких висновків.

Щодо заяви про зміну предмета позову

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) однією з основних засад цивільного судочинства є диспозитивність.

Принцип диспозитивності полягає, зокрема, у тому, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч. 3 ст. 13 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У постанові від 01 листопада 2021 року в справі № 405/3360/17 Верховний Суд виснував, що процесуальний закон не передбачає право позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову; збільшення або зменшення розміру позовних вимог; об`єднання позовних вимог; зміну предмета або підстав позову.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Зміст позовної заяви та уточненої позовної заяви дають підстави стверджувати, що:

- у позовній заяві ОСОБА_1 просила визнати за кожною зі сторін по 1/2 частці у праві власності на квартиру;

- в уточненій позовній заяві ОСОБА_1 просила в порядку поділу майна подружжя визнати спільною сумісною власністю сторін майнові права на придбання квартири та поділити вказані майнові права, визнавши за кожною зі сторін по 1/2 частці на них.

І в позовній заяві, і в уточненій позовній заяві ОСОБА_1 вказує, що спірне майно набуте сторонами за попереднім договором, укладеним із Товариством. Необхідність уточнення позовних вимог обґрунтована відсутністю реєстрації права власності на квартиру, про що позивачка дізналася після подання первісного позову.

За таких обставин, уточнену позовну заяву суд розцінює як заяву про зміну предмета позову.

Посилання представника ОСОБА_2 про одночасну зміну предмета і підстав позову суд відхиляє. Саме лише посилання на незазначені раніше пункти попереднього договору чи судову практику не змінюють суть спірних правовідносин і не можуть свідчити про зміну підстав позову.

З огляду на те, що заява про зміну предмета позову подана у строк, передбачений ч. 3 ст. 49 ЦПК України, суд керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, уважає за можливе прийняти вказану заяву.

Щодо заяви про залучення третьої особи

Згідно із ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (частини четверта, п`ята статті 53 ЦПК України).

Звертаючись до суду із заявою про вступ як третьої особи у справу за первісним позовом, Товариство акцентувало, що попередній договір, укладений з ОСОБА_2 , припинений 30.09.2023; основний договір не укладений; включення квартири до переліку майна, що підлягає поділу, є помилковим.

Водночас у заяві Товариство не конкретизувало, як саме рішення суду в цій справі вплине на його права чи обов`язки. Ухвалення рішення не користь будь-якої сторони не змінить прав чи обов`язків Товариства за попереднім договором, тобто укласти основний договір на умовах і у строк, що передбачені попереднім договором.

Якщо ж Товариство вважає, що попередній договір припинений і майнові права щодо квартири належать йому, а не сторонам договору, воно не позбавлене можливості вступити у справу як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору в порядку статті 52 ЦПК України.

З огляду на викладене, в задоволенні заяви Товариства суд відмовляє.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 13, 49, 53, 223, 258-261, 353ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивачки за первісним позовом, адвокатки Левченко М.М., про зміну предмета первісного позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , задовольнити повністю.

Прийняти заяву про зміну предмета позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Установити відповідачеві за первісним позовом строк для подання відзиву на позовну заяву (з урахуванням зміни предмета позову) - 15 (п`ятнадцять) днів з дня вручення цієї ухвали. Роз`яснити відповідачеві за первісним позовом, що копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. У разі ненадання відповідачем за первісним позовом відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач за первісним позовом має право пред`явити зустрічний позов.

Установити позивачці за первісним позовом строк для подання відповіді на відзив - 5 (п`ять) днів з дня отримання відзиву на позовну заяву. Роз`яснити позивачці за первісним позовом, що копія відповіді на відзив та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду.

Установити відповідачеві за первісним позовом строк для подання заперечень - 5 (п`ять) днів з дня отримання відповіді на відзив. Роз`яснити відповідачеві за первісним позовом, що копія заперечень та доданих до них документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) заперечень до суду.

Підготовче засідання у справі відкласти на 23 вересня 2025 року на 15 годину 00 хвилин у приміщенні Святошинського районного суду міста Києва (м. Київ, вул. Якуба Коласа, 27-а, каб. № 222).

Копію цієї ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повна ухвала суду складена 14 липня 2025 року.

Суддя Ю.В. Кравченко