Справа№938/1025/25
Провадження № 2/938/315/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 липня 2025 року суддя Верховинського районного суду Івано-Франківської області Бучинський А.Б., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей Верховинської селищної ради про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду із позовними вимогами до відповідача ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей Верховинської селищної ради про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з батьком ОСОБА_1 .

Вивчивши матеріали позовної заяви, встановлено, що вона підлягає залишенню без руху, враховуючи наступне.

Цивільний процесуальний кодекс України у статтях 175 та 177 встановлює низку вимог яким повинна відповідати позовна заява яка подається до суду, а також додані до позовної заяви документи.

Так, відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, законодавцем визначено, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2)повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, законодавець визначив, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Однак, як вбачається з позовної заяви, позивачем не в повній мірі дотримано зазначених вимог процесуального закону.

Так, згідно позовної заяви, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, а саме: про розірвання шлюбу зареєстрованого 06.06.2020 між позивачем та відповідачем; та про визначення місця проживання їх неповнолітньої дитини, разом із позивачем.

Однак в супереч вимог п.п.4, 5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачем в позовній заяві не конкретизовано зміст позовних вимог в частині визначення місця проживання неповнолітньої дитини, а саме позивач не зазначає адресу, де саме з ним, він просить визначити місце проживання дитини.

Також, всупереч вимог п.9 ч.2 ст.175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено про попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Також суд звертає увагу позивача на те, що у позовній заяві ним зазначено в якості третьої особи Службу у справах дітей Верховинської селищної ради. Однак позивач не конкретизує, на чиїй стороні слід залучити відповідну третю особу, не обґрунтовує, яким чином рішення суду у справі може вплинути на її права або обов`язки щодо однієї із сторін.

При цьому, саме лише зазначення в позовній заяві певного підприємства чи організації або фізичної особи як третьої особи, без вирішення судом питання щодо її допущення або залучення до участі у справі не надає їй відповідного процесуального статусу. Питання про допущення або залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, до участі у справі вирішується ухвалою суду.

Суд також звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч.4 ст. 19 Сімейного кодексу України, при розгляді судом спорів щодо визначення місця проживання дитини, обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою, якими згідно ч.1 ст.56 ЦК України є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад.

Також, до позовної заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Так, відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст.3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до положень ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно положень ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік», з 1 січня 2024 року для працездатних осіб встановлено прожитковий мінімум нарівні 3028грн.

Відповідно до пп.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи наведені положення закону, оскільки позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру, при поданні даного позову до суду, позивач повинен був сплатити судовий збір за кожну із немайнових вимог, а саме по 1211,20грн, що в загальному розмірі становить 2422,40 гривень.

Однак, доказів сплати судового збору позивачем до позовної заяви не долучено.

При цьому, суд вважає безпідставними посилання позивача на те, що він звільнений від сплати судового збору, як учасник бойових дій, в порядку передбаченому п.13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», враховуючи наступне.

Згідно з п.13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Статус, права, пільги учасників бойових дій та Героїв України встановлені, відповідно, Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-ХІІ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» і Законом України від 16 грудня 1993 року № 3721-ХІІ «Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні».

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняних до них, визначені статтею 12 Закону України від 22 жовтня 1993 року № 3551-ХІІ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Зокрема, згідно з пунктом 18 статті 12 Закону України від 22 жовтня 1993 року № 3551-ХІІ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» і пунктом 2 статті 9 Закону України від 16 грудня 1993 року № 3721-ХІІ «Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні» такі особи мають пільги зі сплати податків, зборів, мита та інших платежів до бюджету відповідно до податкового та митного законодавства.

Отже, наявність статусу учасника бойових дій або Героя України не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору, а в цій частині зроблена відсилка до іншого законодавства.

Разом з тим, частиною другою статті 22 Закону України від 22 жовтня 1993 року № 3551-ХІІ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачено, що ветерани війни, до яких належать учасники бойових дій, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від усіх судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Конструкція п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», в якому йдеться про «справи, пов`язані з порушенням їхніх прав», вказує на категорію справ, в яких учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору.

Зазначена норма не містить вичерпного переліку порушених прав, однак порушення прав нерозривно пов`язане саме зі статусом учасника бойових дій, який, як і права такої особи, визначається спеціальним законом, а не усіх прав людини і громадянина, які встановлені Конституцією України та іншими законами.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України від 22 жовтня 1993 року № 3551-ХІІ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Предметом спору, згідно поданої позивачем позовної заяви є розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини з позивачем, а тому у даних правовідносинах відсутнє порушення прав позивача, як учасника бойових дій.

З врахуванням наведеного, позивачу слід сплатити судовий збір в розмірі 2422,40грн за дві вимоги немайнового характеру.

Згідно вимог викладених у ст.ст.175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали.

За таких обставин вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України,

у х в а л и в:

матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей Верховинської селищної ради про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, - залишити без руху.

Надати позивачу строк у 7 (сім) календарних днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків зазначених в ухвалі.

Роз`яснити, що при невиконанні вимог даної ухвали у встановлений строк, позовна заява відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: Андрій БУЧИНСЬКИЙ