Справа № 471/409/25
Провадження №2/471/235/25
Номер рядка звіту 22
У Х В А Л А

"24" липня 2025 р. с-ще Братське

Братський районний суд Миколаївської області

в складі:

головуючого судді Гукової І.Б.,

за участю секретаря Прокопчук Н.Г.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Мірошніченка А.О.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду смт. Братське цивільну справу № 471/409/25 за позовною заявою ОСОБА_2 до Приватного підприємства Селянської спілки приватних паїв «Куйбишева», про розірвання договору оренди землі,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Братського районного суду Миколаївської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Приватного підприємства Селянської спілки приватних паїв «Куйбишева», про розірвання договору оренди землі.

Під час підготовчого судового засідання 27 липня 2025 року представником позивача було заявлено клопотання про витребування у відповідача оригіналу згоди ОСОБА_2 на укладення договору суборенди земельної ділянки з кадастровим номером :07:000:0134 площею 5,4329 га від 04.08.2022 року.

Представник відповідача заперечував проти задоволення клопотання з огляду на те, що позивачем не надано доказів неможливості самостійного отримання вказаного листа згоди.

Положеннями ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У низці рішень Європейського Суду з прав людини, юрисдикцію якого в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, лише якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті справи.

У справі «Bellet v. France» Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Таким чином, вказані обставини свідчать про необхідність розглянути клопотання представника позивача про витребування доказів. Інший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд звертає увагу, що відповідно до вимог ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Із змісту ч. 2 ст. 77 ЦПК України вбачається, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У відповідності з вимогами ч. й ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Суд наголошує, що саме засада змагальності є гарантом законності, об`єктивності, неупередженості та повноти судового розгляду справи.

Враховуючи те, що позивач у своєму позові зазначає, що позивач не надавала згоду на укладення договору суборенди земельної ділянки, оригінал письмової згоди відсутній у позивача, задля повного та всебічного розгляду справи, суд вважає за необхідне витребувати у відповідача оригінал згоди від 04.08.2022 року на укладення договору суборенди земельної ділянки :07:000:0134 площею 5,4329 га.

Керуючись ст.ст. 84, 223, 259, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У підготовчому судовому засіданні оголосити перерву до 09 вересня 2025 року до 15.00 години.

Зобов`язати відповідача ППССПП «КУЙБИШЕВА» надати у судове засідання оригінал заяви від імені ОСОБА_2 від 04.08.2022 року про надання згоди на укладення договору суборенди земельної ділянки з кадастровим номером :07:000:0134 площею 5,4329 га.

Попередити ППССПП «КУЙБИШЕВА», що у разі неможливості подати доказ, який вимагає суд, взагалі або у встановлені судом строки, вони зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня отримання ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази. У разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя Гукова І. Б.