ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 367/9043/21
провадження № 6/753/392/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" липня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Лужецької О.Р.,

при секретарі Григораш Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Лужецької О.Р. у цивільній справі за позовом об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Наш комфорт 16» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про скасування рішення про державну реєстрацію та відновлення становища, яке існувало до порушення

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Наш комфорт 16» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про скасування рішення про державну реєстрацію та відновлення становища, яке існувало до порушення.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 26 квітня 2024 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 29 жовтня 2024 року, позов задоволено.

Скасовано рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно КП «Реєстрація нерухомості» Київської області Немченко 0. 0. № 48 516240 про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 108, від 04 вересня 2019 року, згідно з яким збільшено загальну площу квартири АДРЕСА_1 , з 105,8 кв. м до 177,8 кв. м.

Зобов`язано ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 привести нежитлові приміщення, що позначені в технічному паспорті від 11 лютого 2009 року, складеному КП «Бучанське бюро технічної інвентаризації» на секцію № 3 житлового будинку АДРЕСА_2 , під номерами: LХХІ (площею 110,9 кв. м), LХХVIII (площею 58,6 кв. м), які розташовані на технічному поверсі у багатоквартирному житловому будинку за адресою: АДРЕСА_3 , у попередній стан згідно з технічним паспортом від 11 лютого 2019 року, складеним КП «Бучанське бюро технічної інвентаризації» на секцію № 3 житлового будинку АДРЕСА_2 , а саме:

- демонтувати самочинно встановлені стінові конструкції в нежитлових приміщеннях, що позначені в технічному паспорті від 11 лютого 2009 року, складеному КП «Бучанське бюро технічної інвентаризації» на секцію № 3 житлового будинку АДРЕСА_2 , під номерами: LХХІ (площею 110,9 кв. м), LХХXІІІ (площею 58,6 кв. м), які розташовані на технічному поверсі у багатоквартирному житловому будинку за адресою: АДРЕСА_3 ;

- відновити міжповерхове перекриття між технічним поверхом та приміщенням квартири АДРЕСА_1 , позначеним на плані технічного паспорта від 11 лютого 2009 року, складеного КП «Бучанське бюро технічної інвентаризації» на секцію № 3 житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , як комора № 118-4 (площею 7,9 кв. м).

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСББ судовий збір у сумі 908,00 грн, витрати на професійну правничу допомогу в сумі 30 000,00 грн, витрати за проведення експертизи в сумі 10 000,00 грн, поштові витрати в сумі 26,00 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСББ судовий збір у сумі 454,00 грн, витрати на професійну правничу допомогу в сумі 15 000,00 грн, витрати за проведення експертизи в сумі 5 000,00 грн, поштові витрати в сумі 26,00 грн.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСББ судовий збір у сумі 454,00 грн, витрати на професійну правничу допомогу в сумі 15 000,00 грн, витрати за проведення експертизи в сумі 5 000,00 грн, поштові витрати в сумі 26,00 грн.

Постановою Верховного суду від 28 травня 2025 року касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Маляр Станіслав Анатолійович, та касаційну скаргу ОСОБА_4 , в інтересах якої діє адвокат Попова Світлана В`ячеславівна, залишити без задоволення.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 26 квітня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 жовтня 2024 року залишено без змін.

08 липня 2025 року Адвокатське бюро Сергія Лисенка» звернулося з заявою про заміну сторони виконавчого провадження, яке було передано судді Лужецькій О.Р. 14 липня 2025 року.

Розгляд заяви призначено на 22 липня 2025 року.

22 липня 2025 року перед судовим засіданням надійшла заява представника ОСОБА_1 - адвоката Маляра С.А. про відвід судді. Підставою для відводу зазначає наявність сумнівів у неупередженості судді Лужецької О.Р., зокрема наявність суб`єктивного критерію - упередженість судді до відповідача у справі.

Суд, заслухавши представника відповідача, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

За умовами ч. 3 ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді (ч. 5 ст. 36 ЦПК України).

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Таким чином, можливо зробити висновок про те, що особа, яка подала заяву про відвід судді повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи.

При цьому, законодавець визначив, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, які були винесені під час іншої або конкретної справи не може бути підставою для відводу судді.

Підставою для відводу судді скаржником визначено, зокрема неповідомлення всіх учасників судового процесу про розгляд заяви про заміну сторони виконавчого провадження, а отже, є обставини, що викликають сумнів у неупередженості судді при розгляді даної справи.

З матеріалів справи вбачається, що учасники судового процесу викликані судом за адресою, яка міститься в матеріалах справи (зокрема, така адреса зазначена представником ОСОБА_2 в касаційні скарзі).

Крім того, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, а відтак заява про відвід задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 11 ст. 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 260,261 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Лужецької О.Р. у цивільній справі за позовом об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Наш комфорт 16» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про скасування рішення про державну реєстрацію та відновлення становища, яке існувало до порушення, відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

СУДДЯ О.Р.ЛУЖЕЦЬКА