Справа № 308/1360/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді - Хамник М.М.,

за участю секретаря судових засідань Камілли В.Я.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, виконавчого комітету Ужгородської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю «Девелопмент-Уж» про визнання недійсним та скасування будівельного паспорту, скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, виконавчого комітету Ужгородської міської ради, ТОВ «Девелопмент-Уж» про визнання недійсним та скасування будівельного паспорту, скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.01.2025 року вказану справу передано на розгляд судді Голяни О.В.

27.01.2025 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження.

27.01.2025 року ухвалою суду в задоволенні заяви ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову по вказаній справі відмовлено.

03.02.2025 року ухвалою суду в задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про вжиття заходів забезпечення позову по вказаній справі відмовлено.

06.02.2025 року через канцелярію суду позивачами ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 подано заяву про відвід головуючого судді Голяни О.В. від розгляду справи.

10.02.2025 року ухвалою суду, разом із заявою про відвід відповідно до ст. 40 ЦПК України передати до канцелярії Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області для вирішення питання про відвід іншим суддею, який не входить до цього складу суду, визначеним у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

13.02.2025 заяву про відвід судді Голяна О.В. задоволено та передано матеріали цивільної справи до канцелярії суду для виконання вимог, передбачених ст. 41 ЦПК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.02.2025 року вказану справу передано на розгляд судді Хамник М.М.

24.02.2025 представником відповідача ТОВ «Девелопмент-УЖ» адвокатом Німенко подано відзив на позовну заяву.

Ухвалою суду від 24.02.2025 дану позовну заяву повернуто позивачам.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 06.05.2025 ухвалу суду від 24.02.2025 скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судові засідання призначені на 16.06.2025 року о 10 год. 00 хв., 14.07.2025 року на 10 год. 00 хв. та 24.07.2025 року о 09 год. 20 хв., не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, шляхом надіслання судової повістки за адресами зазначеними в позовній заяві, а також на електронну пошту вказану ними в позовній заяві. Заяв про відкладення розгляду справи та про розгляд справи у їх відсутності до суду не надходило.

Позивач ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, що стверджується рекомендованим повідомленням, яке повернулося як невручене на адресу суду з відміткою «Укрпошти» «адресат відсутній за вказаною адресою» за №840. Заяв про відкладення розгляду справи та про розгляд справи у його відсутності до суду не надходило.

Позивач ОСОБА_2 про час та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку, що стверджується рекомендованим повідомленням, яке повернулося як невручене на адресу суду з відміткою «Укрпошти» «адресат відсутній за вказаною адресою» за №030. Заяв про відкладення розгляду справи та про розгляд справи у його відсутності до суду не надходило.

Позивач ОСОБА_3 про час та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку, що стверджується рекомендованим повідомленням, яке повернулося як невручене на адресу суду з відміткою «Укрпошти» «адресат відсутній за вказаною адресою» за №855. Заяв про відкладення розгляду справи та про розгляд справи у його відсутності до суду не надходило.

Представники відповідачів в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи.

Відповідно до п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Отже, позивачі вважаються повідомленими про розгляд справи. Крім того, судом було надіслано SMS-повідомлення на мобільні телефони позивачів, які вказані у позовній заяві, причини неявки суду не повідомили. Заяву про розгляд справи за їх відсутності та зміну адреси місця проживання позивачів до суду не направлено.

Слід також зазначити, що інформація про дату і час розгляду справи наявна на сайті Судова влада, в тому числі і на 18.07.2025 року о 11 год. 00 хв.

Згідно зі ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст.4 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Згідно ч.1ст.44 ЦПКУкраїниучасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до п.2 ч.7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Суд враховує положення ст. 131 ЦПК України, згідно якої учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

Велика Палата Верховного Суду зазначає, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресує достатнім для того, щоб вважати повідомлення «належним», оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б), у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 04 березня 2021 року у справа №910/6835/20).

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 18.03.2021 року у справі №911/3142/19, в якій Верховний Суд зазначає, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресує достатнім для того, щоб вважати повідомлення «належним», оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду.

Інших заяв від позивачів до суду не надходило.

Через неодноразову неявку позивачів у судові засідання порушуються передбачені ЦПК України, строки розгляду цивільної справи.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, а також виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі "Пономарьов проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Слід зазначити, що судом вчинено дії щодо належного повідомлення позивачів про результати розгляду справи, шляхом направлення на їх адреси судових повісток про розгляд справи. Повернення відділенням поштового зв`язку до суду поштових конвертів свідчить, що судові повістки не вручені з причин, що не залежать від суду, який у установленому законодавством порядку вчинив процесуальні дії.

Аналогічна позиція міститься в Постанові Верховного суду від 15 травня2019 року (справа № 0870/8014/12, провадження № К/9901/6938/19).

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Зважаючи на викладене, виходячи з вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, яка визначає наслідки повторної неявки позивача (представника), враховуючи повторну неявку позивачів та не повідомлення ними про причини неявки, беручи до уваги те, що від позивачів не надійшла до суду заява про розгляд справи у їх відсутності, зважаючи на норми Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду, з огляду на те, що позивачі які є ініціаторами судового розгляду справи, зобов`язані з розумним інтервалом часу самі цікавитися провадженням їх справи, добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки, суд приходить до висновку, що є всі підстави для залишення позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, виконавчого комітету Ужгородської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю «Девелопмент-Уж» про визнання недійсним та скасування будівельного паспорту, скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії - без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивачів на розгляд справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі№ 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі№ 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц, а також від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду, як це передбачено законом, а саме пунктом 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Суд роз`яснює позивачу, що відповідно ч.2ст.257ЦПКУкраїниособа,заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 44,131 , 257 ч.1 п.3, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, виконавчого комітету Ужгородської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю «Девелопмент-Уж» про визнання недійсним та скасування будівельного паспорту, скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії- залишити без розгляду.

Додатково позивачам роз`яснити, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляють права повторного звернення до суду із позовною заявою в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Копію ухвали суду направити сторонам по справі для відома.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М. Хамник