Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа №279/4097/25
Провадження № 2/279/1861/25
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

22.07.2025 року м.Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Івашкевич О.Г., розглянувши клопотання у цивільній справі №279/4097/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Юніт Капітал" до ОСОБА_1 про стягнення боргу,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Коростенського міськрайонного суду перебуває цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Юніт Капітал" до ОСОБА_1 про стягнення боргу.

Ухвалою суду від 09.07.2025 року у даній справі відкрито провадження в порядку спрощеного провадження без повідомлення/виклику сторін.

21.07.2025 року представником позивача Хлопковою М.С., яка є керівником Товариства з обмеженою відповідальністю "Юніт Капітал", через підсистему "Електронний суд", подано заяву про залишення позовної заяви до ОСОБА_1 без розгляду. Одночасно заявлено клопотання про повернення сплаченого при подачі позовної заяви судового збору.

Дослідивши подану заяву суд дійшов висновку, що дана заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 3 цього Кодексу зазначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду на підставі клопотання заявника - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення суду по суті спору. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому, суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Враховуючи те, що вимога заявника про залишення заяви без розгляду є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації, подана у строк,встановлений ст.257 ЦПК України, то клопотання підлягає задоволенню.

Разом з тим, у клопотанні про повернення сплаченого позивачем судового збору слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі:

1) зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом;

2) повернення заяви або скарги;

3) відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі;

4) залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням);

5) закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Оскільки вказана норма закону не передбачає повернення сплаченого судового збору при залишенні позову без розгляду за заявою (клопотанням) позивача після відкриття провадження у справі дане клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 7 Закону України «Про судовий збір», п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Юніт Капітал" до ОСОБА_1 про стягнення боргу залишити без розгляду.

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Юніт Капітал" у поверненні сплаченого судового збору за безпідставністю.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Оксана ІВАШКЕВИЧ