Справа № 303/421/25
У Х В А Л А

про передачу справи за підсудністю

22 липня 2025 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Заболотний А.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Державної казначейської служби України, Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Полтава про відшкодуванням шкоди і зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

16.01.2025 року за допомогою системи «Електронний суд» до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (сформована в системі «Електронний суд» 16.01.2025 року) до Державної казначейської служби України, Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Полтава про відшкодуванням шкоди і зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.01.2025 року позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Державної казначейської служби України, Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Полтава про відшкодуванням шкоди і зобов`язання вчинити дії повернуто позивачам.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 08.07.2025 року ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.01.2025 року скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 17.07.2022 року справа № 303/421/25 передана головуючому судді Заболотному А.М.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 187 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу (ч. 9 ст. 187 ЦПК України).

У зв`язку з цим встановлено таке. Позовна заява подана до суду за допомогою системи «Електронний суд» та підписана ОСОБА_1 .

Зі змісту позовної заяви слідує, що цей позов заявлений трьома позивачами: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . В свою чергу ОСОБА_1 , формуючи зміст позовної заяви зазначив, що він діє від свого імені як позивач та від імені інших двох позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 як їхній представник.

Зареєстрованим місцем проживання позивача ОСОБА_1 вказано АДРЕСА_1 .

Зареєстрованим місцем проживання позивача ОСОБА_2 вказано АДРЕСА_2 .

Зареєстрованим місцем проживання позивача ОСОБА_3 вказано АДРЕСА_2 .

Крім того, місцезнаходженням відповідача Державної казначейської служби України вказано вул. Б.Хмельницького, 51Б, м. Київ, Київська область.

Місцезнаходженням відповідача Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Полтава вказано вул. Соборності, 37, м. Полтава, Полтавська область.

Звертаючись до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області з цим позовом, ОСОБА_1 як позивач та представник позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вказує на наявність підстав для застосування правил альтернативної підсудності, передбачених ч. 4 ст. 28 ЦПК України.

При цьому ОСОБА_1 в позовній заяві зазначає, що згідно з витягу ЄРАУ адресою його реєстрації є АДРЕСА_1 , а тому ця справа підсудна Мукачівському міськрайонному суду Закарпатської області.

Реалізуючи положення ч. 8 ст. 187 ЦПК України судом встановлено таке.

Згідно з відповіддю № 1587357 від 21.07.2025 року, отриманою з ЄДДР, позивач ОСОБА_1 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_3 .

Згідно з відповіддю № 1591232 від 22.07.2025 року, отриманою з ЄДДР, позивач ОСОБА_2 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_4 .

Згідно з відповіддю № 1591256 від 22.07.2025 року, отриманою з ЄДДР, позивач ОСОБА_3 зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 .

Так, за загальним правилом, визначеним ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з правилами про підсудність справ за вибором позивача, передбаченими у ч. 4 ст. 28 ЦПК України (правила альтернативної підсудності), позови, пов`язані з відшкодуванням шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Таким чином процесуальний закон щодо визначення альтернативної підсудності вказує на те, що підсудність справ за позовом про відшкодуванням шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, може також визначається за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Саме правилами ч. 8 ст. 28 ЦПК України щодо визначення підсудності обґрунтоване звернення до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області.

Згідно з ч. 16 ст. 28 ЦПК України позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу.

Верховний Суд в ухвалі від 02.07.2018 року, справа №552/9770/14-ц (провадження № 61-36739 ск18) вказав на те, що право вибору між судами, яким згідно із загальним правилом підсудності цивільних справ і правилом альтернативної підсудності підсудна справа, належить виключно позивачеві.

Таким чином, визначальним для застосування правил альтернативної підсудності є позиція позивача.

Висновуючи щодо застосування норми права Верховний Суд у своїй постанові від 24.06.2024 року (справа № 554/7669/21) зазначив про те, що положення ч. 1 ст. 27, ч. 1 ст. 28 ЦПК України імперативно встановлюють, що визначення територіальної юрисдикції (підсудності) здійснюється з урахуванням зареєстрованого місця проживання або перебування фізичної особи - сторони у справі, якщо інше не передбачено законом.

Зазначена вимога процесуального закону унеможливлює зловживання процесуальними правами при визначенні підсудності.

Отже, в нормах ЦПК України передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення.

З огляду на викладене, використання для встановлення конкретного суду за визначеною територіальною підсудністю фактичної адреси проживання матиме наслідком невизначеність при вчиненні окремих процесуальних дій, адже фактичне місце проживання може змінюватись чи не щодня. Крім того, особа може мати більше ніж одне фактичне місце проживання, але зареєстроване може бути лише одне місце проживання.

З огляду на вказане, помилковим є твердження ОСОБА_1 про його зареєстроване місце проживання (перебування) за адресою АДРЕСА_1 , оскільки відповідно до відомостей ЄДДР його зареєстрованим місцем проживання (перебування) є АДРЕСА_3 .

За наведених обставин, так як жоден із позивачів не зареєстрований на території юрисдикції Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, місцезнаходження відповідачів також не знаходиться на території юрисдикції Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, суд приходить до висновку, що ця справа не підсудна Мукачівському міськрайонному суді Закарпатської області та підлягає передачі за підсудністю з таких підстав.

Так, ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Відповідно до вимог ст. 378 ЦПК України прийняте судом рішення з порушенням правил територіальної підсудності є підставою для його скасування судом апеляційної інстанції з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

Крім того, згідно з Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Таким чином ухвалене Мукачівським міськрайонним Закарпатської області судом рішення у цій справі буде у будь-якому випадку неправосудним, що є неприпустимим.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. Згідно з ч. 3 ст. 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

За таких обставин, зважаючи на те, що ухвалення судового рішення з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності) є однозначною підставою для його скасування, а також те, що Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області у цій справі, не є судом встановленим законом, цю справу необхідно передати на розгляд Немишлянського районного суду м. Харкова, юрисдикція якого розповсюджується на зареєстроване місце проживання саме позивача ОСОБА_1 з огляду на те, що він як позивач та представник інших позивачів обрав для визначення підсудності положення ч. 8 ст. 28 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 27, 28, 30, 31, 259-261 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Державної казначейської служби України, Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Полтава про відшкодуванням шкоди і зобов`язання вчинити дії передати на розгляд Немишлянського районного суду м. Харкова (61099, Україна, Харківська область, місто Харків, бульвар Богдана Хмельницького, будинок, 32/38).

Копію ухвали надіслати учасника справи.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

На виконання вимог ч. 3 ст. 31 ЦПК України, справу передати на розгляд Немишлянського районного суду м. Харкова не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя А.М.Заболотний