Справа № 302/545/25
Провадження № 6/302/15/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2025 року селище Міжгір`я

Міжгірський районний суд Закарпатської області у складі головуючої судді Готри В. Ю., з участю секретаря судового засідання Царь О. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення Міжгірського районного суду Закарпатської області від 22.05.2025 у справі № 302/545/25 за позовом за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал», в інтересах якого діє представник адвокат Столітній Михайло Миколайович, до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

у с т а н о в и в:

У квітні 2025 року ТОВ «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал», в інтересах якого діє представник адвокат Столітній М. М., звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Рішенням Міжгірського районного суду Закарпатської області від 22 травня 2025 року, яке набрало законної сили, позов ТОВ «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал», в інтересах якого діє представник адвокат Столітній М. М., до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал» заборгованість за договором № 7168521 про надання споживчого кредиту від 15.10.2023 у розмірі 34 414, 76 грн, а також 1 211,20 грн сплаченого судового збору та 3 000 грн понесених витрат на професійну правничу допомогу.

30 червня 2025 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про розстрочення виконання цього рішення суду.

Заяву обґрунтував тим, що на даний час у нього склалися обставини, які ускладнюють виконання рішення суду через матеріальне становище, оскільки він ніде не працює, доходів не має.

Просив розстрочити виконання зазначеного рішення суду на строк один рік зі сплатою суми заборгованості рівними частинами щомісячно.

У судове засідання заявник ОСОБА_1 та представник ТОВ «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал» не з`явилися, хоча про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином. При цьому безпосередньо у заяві ОСОБА_1 просив суд розглянути справу за його відсутності.

З огляду на наведене вище суд уважає за можливим розглянути цю заяву про розстрочення виконання рішення суду за відсутності учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши заяву та дослідивши матеріали справи, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, установлених законом), - установити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Частиною 3 ст. 435 ЦПК України визначено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

За положеннями ч. 4 зазначеної статті вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також ураховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Згідно з ч. 5 ст. 435 ЦПК України розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

У ч. 1 ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» зазначено, що за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Із сукупного правового аналізу вказаних вище положень законодавства вбачається, що відстрочка виконання рішення суду може бути застосована судом у виняткових випадках, що створюють об`єктивні ускладнення при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.10 постанови від 26 грудня 2003 року № 14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», задоволення заяви про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи із особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

При вирішенні заяв про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що, відповідно до ст. 435 ЦПК України, їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Зазначений висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 червня 2019 року у справі № 2-55/10 провадження № 61-46129св18.

Також у постанові Верховного Суду у складі у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного від 19 грудня 2018 року у справі № 264/2548/16-ц провадження № 61-629св18 вказано, що відстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначені нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо відстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; наявність підстави для відтермінування має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання такого додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання строку для відстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Однак суд уважає, що заявником ОСОБА_1 не наведено беззаперечних доказів, які б дозволили суду задовольнити заяву про розстрочення виконання судового рішення.

Так, заявником надано суду об`єктивні дані з податкового органу про отримання ним доходу за період січень-лютий 2025 року у розмірі 870,80 гривень. Водночас матеріальний стан не оцінюється виключно поточними доходами. До характеристики матеріального стану належать також наявність на праві власності нерухомого та рухомого майна, банківських заощаджень, за рахунок яких можна виконати рішення суду. Проте таких даних заявник суду не надав.

Окрім того, при вирішення питання щодо виконання розстрочки судового рішення слід враховувати й інтереси стягувача, який є кредитором у цій справі, та розраховував на своєчасне повернення запозичених коштів за умовамидоговору № 7168521 про надання споживчого кредиту від 15.10.2023

За таких обставин суд доходить висновку про відсутність підстав для розстрочення виконання судового рішення.

Керуючись наведеним визе та статтями 258-261, 435, 353, 354 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду відмовити.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів із дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено та підписано 22 липня 2025 року.

Суддя В. Ю. Готра