ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2025 року м. Фастів

Суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Анапріюк С.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановила:

У травні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою про розірвання шлюбу з ОСОБА_2 .

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.05.2025 справа надійшла в провадження судді Анапріюк С.П.

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Як вбачається з відповіді, наданої Виконавчим комітетом Фастівської міської ради від 23.05.2025, відповідач, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в реєстрі Фастівської територіальної громади не значиться.

Відповідно до ч. 8 ст. 187 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Зміст відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру за № 1412049 від 26.05.2025 свідчить, що за вказаними параметрами особу не знайдено.

Ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 26 травня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Водночас, після відкриття провадження суд встановив, що позивач звернулася до суду та зазначила адресу місця реєстрації відповідача: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичних осіб пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку за місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачене законом.

Разом із тим, відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Позивач звернулася з цією позовною заявою за правилами альтернативної підсудності, визначеної ст. 28 ЦПК України, за місцем свого проживання.

З наданих позивачем доказів не вбачається підстав для звернення до суду з цим позовом до Фастівського міськрайонного суду Київської області, оскільки сама ж позивач зазначає, що від шлюбу з відповідачем малолітніх дітей не має.

Перевіривши матеріали цивільної справи, вважаю, що зазначена позовна заява прийнята до розгляду Фастівським міськрайонним судом Київської області без додержання правил підсудності, у зв`язку з чим підлягає направленню за підсудністю з наступних підстав.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до ст. 125 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності. Суди утворюються, реорганізуються і ліквідуються законом.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20 липня 2006 року в справі «Сокуренко і Стригун проти України» зазначив, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Згідно з частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 378 ЦПК України, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

Наявні в матеріалах справи відомості щодо місця реєстрації відповідача свідчать, що ця справа не належить до територіальної підсудності Фастівського міськрайонного суду Київської області.

Також з матеріалів позовної заяви суд не вбачає підстав для зверненням позивача до Фастівського міськрайонного суду Київської області.

Водночас, ця справа відноситься до територіальної юрисдикції (підсудності) Корецького районного суду Рівненської області.

Пунктом 1 частини 1 статті 31 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду, про що постановляється ухвала.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку про наявність підстав для передачі цієї справи на розгляд Корецькому районному суду Рівненської області (за місцем реєстрації відповідача).

Згідно зі ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

З огляду на викладене, керуючись ст. 27, 31, 32 ЦПК України, суддя

ухвалила:

Цивільну справу № 381/2670/25 (провадження № 2/381/1484/25) за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, передати на розгляд за підсудністю до Корецького районного суду Рівненської області. (34700, Рівненська область, м. Корець, вул. Київська, 29).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду відповідно до статей 354-355 Цивільного процесуального кодексу України.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя Сніжана АНАПРІЮК