Справа № 194/678/25
Номер провадження № 2-во/194/29/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2025 року м.Тернівка

Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Корягіна В.О.,

за участю секретаря судового засідання Єрмолаєвої А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тернівка Дніпропетровської області за заявою представника позивача адвоката Мерцалова Максима Юрійовича про виправлення описки у судовому рішенні, -

В С Т А Н О В И В:

При поставлені ухвали про відкриття провадження Тернівським міським судом Дніпропетровської області від 09 червня 2025 року за позовною заявою представника позивача адвоката Мерцалова Максима Юрійовича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини, допущена описка у описовій частині ухвали суду, а саме у прізвищі малолітньої дитини, зазначено ОСОБА_3 , замість правильного ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно з п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте, якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Описками вважаються помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Як вбачається з позовної заяви та додатків до позовної заяви по цивільній справі 194/678/25 за позовною заявою представника позивача адвоката Мерцалова Максима Юрійовича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини, а також свідоцтва про народження дитини, прізвище малолітньої дитини ОСОБА_5 .

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що по тексту рішення суду допущено описку, яка підлягає виправленню.

Таким чином суд вважає за необхідне виправити описку у описовій частині ухвали про відкриття провадження Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 09 червня 2025 року.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Питання про внесення виправлень у описовій частині ухвали про відкриття провадження Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 09 червня 2025 року за позовною заявою представника позивача адвоката Мерцалова Максима Юрійовича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини, вирішити без повідомлення учасників справи.

Виправити описку у описовій частині ухвали про відкриття провадження Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 09 червня 2025 року за позовною заявою представника позивача адвоката Мерцалова Максима Юрійовича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини, та вважати правильним прізвище малолітньої дитини ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.О. Корягін