провадження № 2-о/753/542/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" липня 2025 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коренюк А.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заінтересовані особи: Орган опіки й піклування Дарницької районної в м.Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , про визнання особи недієздатною, встановлення опіки, призначення опікуна, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який вважає себе зятем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , звернувся до суду із заявою про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , недієздатною, встановлення опіки, призначення опікуна.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, якимзокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Основною засадою (принципом) цивільного судочинства є верховенство права (пункт 1 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Відповідно до пункту 1 частини сьомої статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону із дотриманням засад і правил судочинства.

Вивчивши матеріали, які знаходяться в даному провадженні, вважаю, що заява підлягає поверненню на підставі п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України, як така, що підписана особою, яка не має право її підписувати.

Заява, відповідно до п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України, повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано особою або підписано особою, яка не має право її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги (ч.3 ст. 296 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч.2-4 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Подружжя вважається сім`єю і тоді, коли дружина та чоловік у зв`язку з навчанням, роботою, лікуванням, необхідністю догляду за батьками, дітьми та з інших поважних причин не проживають спільно. Дитина належить до сім`ї своїх батьків і тоді, коли спільно з ними не проживає. Права члена сім`ї має одинока особа. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Встановлено, що заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважає себе зятем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , й, зважаючи на коло осіб, визначених ч.3 ст. 296 ЦПК України, яким надано право звернення до суду про визнання фізичної особи недієздатною, особу заявника, який не підтвердив статус, визначений ч.3 ст.296 ЦПК України, заява підлягає поверненню згідно п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України, як така, що підписана особою, яка не має право її підписувати.

Відповідно, перевіряючи повноваження даного заявника щодо права звернення до суду з даною заявою, суддею враховуються вказані норми закону, адже є визначений законом порядок реалізації вимоги процесуального закону, який зобов`язує заявника підтвердити суду наявність права вчиняти певні процесуальні дії, зокрема, подавати заяву, й обов`язок суду перевірити обсяг повноважень такого заявника.

При цьому суд враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедент ними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

На підставі вищенаведеного, керуючись п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, ст.296, п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заінтересовані особи: Орган опіки й піклування Дарницької районної в м.Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про визнання особи недієздатною, встановлення опіки, призначення опікуна, й додані до них документи - повернути.

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Роз`яснити заявнику про те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі заяви про апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів до Київського апеляційного суду.

СУДДЯ: