Справа № 740/2888/20
Провадження № 2/740/9/25
УХВАЛА

23 липня 2025 року місто Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області в складі:

головуючої судді Гагаріної Т.О.,

за участю секретаря судового засідання Мартиненко Ю.А.,

представника позивача адвоката Скиби С.Е.,

представника відповідача адвоката Васюка Д.Г.

при розгляді у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ніжині цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ в натурі нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, та визначення порядку користування земельною ділянкою,

встановив:

позивач звернувся до суду з позовом в якому просив поділити в натурі між ним та відповідачем житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями і спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , виділивши йому у власність в натурі частку будинку та встановити порядок користування відповідною часткою земельної ділянки.

Ухвалою суду від 17.05.2021 по справі була призначена судова будівельно-технічна експертиза.

24.09.2021 до суду надійшов висновок експертизи №С-13 від 10.08.2021, з якого вбачається, що експертом визначено, що для переобладнання житлового будинку співвласникам необхідно провести наступні будівельні роботи, зокрема. встановити дверний блок в стіні між тамбуром «а3» та приміщенням 1-7, 1-2 та 1-6, 1-2 та 1-3, тобто експертом зазначено, але не вказано, де у співвласника №2 має бути вхід у його частину будинку.

01.11.2021 від позивача надійшла додаткова позовна заява, з урахуванням висновку експерта С-13 від 10.08.2021 просив поділити у натурі між ним та відповідачкою вказаний житловий будинок, виділивши йому в натурі у рахунок належної йому на праві спільної часткової власності частки будинку та встановити порядок користування земельною ділянкою згідно Додатку №1 висновку експерта для співвласника №1, а ОСОБА_2 для співвласника №2, припинити для сторін право спільної часткової власності на вказаний житловий будинок та закрити відповідний розділ Державного реєстру прав та реєстраційну справу щодо цього будинку.

Від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Гринь Л.В. надійшло клопотання про призначення додаткової експертизи.

Ухвалою суду від 27.06.2022 по справі призначено додаткову судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Чернігівської регіональної торгово-промислової палати, яка повернута без виконання, через відсутність у штаті торгово-промислової палати експерта, що має відповідну кваліфікацію.

06.09.2022 ухвалою суду була призначена повторна судова будівельно-технічна експертиза, проведення якої доручено експертам Чернігівського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, яка 28.02.2023 повернута без виконання.

25.05.2023 від позивача надійшло клопотання про призначення повторної судової експертизи.

Ухвалою суду від 15.07.2024 по справі призначена повторна судова будівельно-технічна експертиза, на час проведення якої провадження у справі було зупинено.

22.04.2025 на адресу суду з Чернігівського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов висновок експерта від 14.04.2025 №878-880/24-24.

06.06.2025 від представника позивача адвоката Скиби С.Е. надійшла додаткова позовна заява в порядку ст.ст.43, 49, 174 ЦПК України, в якій з урахуванням висновку експерта просила здійснити поділ майна та порядок користування земельною ділянку відповідно до Варіанту-1 запропонованого експертом. Крім того, додала квитанції про доплату судового збору. Позовні вимоги підтримала та просила задовольнити та стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати. Підготовче засідання просила провести без їх участі та призначити справу до судового розгляду.

Представник відповідача адвокат Васюк Д.Г. надіслав 13.06.2025 заяву про проведення підготовчого засідання у їх відсутність, просив призначити справу до судового розгляду. У клопотанні зазначив, що відзив на додаткову позовну заяву, отриману відповідачем 12.06.2025, буде подано до початку розгляду спарви по суті.

13.06.2025 ухвалою суду підготовче провадження у справі закрито та призначено до судового розгляду по суті.

22.07.2025 відповідачем подано відзив на додаткову позовну заяву, в якому просив залишити подану позивачем додаткову позовну заяву без розгляду, оскільки вона за своєю процесуальною формою і змістом суперечить ЦПК України.

У судовому засіданні представник позивача адвокат Скиба С.Е. підтримала подану додаткову позовну заяву, яка була подана з метою уточнення позовних вимог з урахуванням висновку експертизи.

Представник відповідача адвокат Васюк Д.Г. в судовому засіданні просив залишити додаткову позовну заяву без розгляду, зазначивши, що подання такої заяви не передбачено ЦПК України, але з урахуванням надходження такої заяви вони скористалися своїм правом та подали відзив на додаткову позовну заяву.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження приходить до наступних висновків.

Надаючи правову оцінку додатковій позовній заяві та відзиву на додаткову позовну заяву, з урахуванням дотримання норм процесуального права, суд вказує про наступне.

Згідно ч.1, ч.2 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Відповідно до п. 3, п. 6 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви щодо питань, які виникають під час судового розгляду; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Згідно п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви (частина третя статті 49 ЦПК України).

Відповідно до ч.1-3 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09.07.2020 у справі № 922/404/19 зазначено, що «під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі № 925/186/19».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 18.05.2022 у справі № 570/5639/16-ц (провадження № 61-19440св21) зазначено, що «зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: заміна одних позовних вимог іншими; доповнення позовних вимог новими; вилучення деяких із позовних вимог; пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Так, 12.01.2022 Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи №234/11607/20, провадження №61-15126св21 досліджував питання щодо правомірності заяви про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Аналіз наведеного дає підстави для висновку, що у разі надходження заяви (клопотання) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог позивачем суд, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її або як подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Однією з основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (п.6 ч.1 ст.3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції; якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Відповідно до ст.182 ЦПК України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення встановлені у ст. 183 ЦПК України.

Згідно з додатковою позовною заявою, поданою 06.06.2025, позивач, з урахуванням висновку експерта, просив здійснити поділ майна та порядок користування земельною ділянку відповідно до Варіанту-1 запропонованого експертом. З редакції первісного позову та доповненої позовної заяви, суд вбачає, що стороною позивача не збільшено та не зменшено позовні вимоги, не змінено предмет або підстави позовних вимог.

Враховуючи те, що подання додаткової позовної заяви не відповідає вимогам ст. 49, 174, 182, 183 ЦПК України, беручи до уваги заперечення представника відповідача з приводу її прийняття, суд доходить висновку про наявність підстав для відмови у її прийняття до розгляду.

Також суд звертає увагу, що поданий відповідачем відзив на додаткову позовну заяву не відповідає вимогам, встановленим ЦПК України, тому суд не приймає його до розгляду та повертає відповідачу.

Керуючись ст.ст. 49, 259-261, 353 ЦПК України, суд

постановив:

відмовити ОСОБА_1 у прийнятті додаткової позовної заяви та повернути її позивачу.

Відмовити ОСОБА_2 у прийнятті відзиву на додаткову позовну заяву та повернути його відповідачу.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Суддя Т.О.Гагаріна