Справа № 143/400/25
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17.07.2025 року м. Погребище
Погребищенський районний суд Вінницької області в складі: головуючого судді Гуцола М.П., з участю секретаря Москаленко С.П., розглянувши в порядку письмового провадження заяви ОСОБА_1 про виправлення судового рішення та звільнення від сплати судового збору, -
17.06.2025 Погребищенським районним судом Вінницької області ухвалено рішення у справі №143/400/25 позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, відповідно до якого позовні вимоги задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» заборгованість за кредитним договором №27.05.2024-100001416 від 27.05.2024 у розмірі 10 700 грн 00 к та судовий збір у розмірі 1211,20 грн.
Відповідачем ОСОБА_1 07.07.2025 через систему «Електронний суд» подано заяви про виправлення судового рішення та звільнення від сплати судового збору, яке мотивоване тим, що відповідач ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», оскільки є учасником бойових дій.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
За змістом положень ч.13 ст.7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи суд вважає, що вказана заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно з п. 13 ч. 1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.
Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17, норма п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», згідно із якою учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах пов`язаних з порушенням їхніх прав має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Так, правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.
Таким чином, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи) для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст.ст. 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».
Предмет спору по даній справі не був пов`язаний з соціальним захистом прав відповідача, як учасника бойових дій, а тому ОСОБА_1 від сплати судового збору не звільнений.
Як роз`яснено в п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі», при вирішенні питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.
Під загальним поняттям «описка» розуміється неправильне написання слів. При цьому такі описки мають бути такими, що призводять до неправильного сприйняття або розуміння судового рішення.
Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.
Не є арифметичними помилками та описками, а отже, не можуть бути виправлені застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень або для письмового викладення рішення суду.
Аналогічний підхід до вирішення питання про виправлення описок застосовано у постанові Верховного Суду від 29 січня 2021 року по справі № 22-ц/354/11.
Вирішуючи питання про виправлення описок допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, прізвища особи тощо) або які мають технічний характер.
Як убачається з тексту рішення Погребищенського районного суду Вінницької області від 17.06.2025 воно не містить ані описок, ані технічних помилок, оскільки вказаним судовим рішенням правомірно стягнуто судовий збір із відповідача у справі.
Враховуючи наведене, заяви про виправлення судового рішення та звільнення від сплати судового збору не підлягають задоволенню, оскільки зі рішення суду не вбачається, що судом допущено описку в тексті рішення у розумінні статті 269 ЦПК України.
Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд, -
відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення судового рішення та звільнення від сплати судового збору у цивільній справі №143/400/25.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя