РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2025 року

м. Рівне

Справа № 565/1500/24

Провадження № 22-ц/4815/714/25

Рівненський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючий суддя: Боймиструк С.В.;

судді: Хилевич С.В., Шимків С.С,;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" на рішення Кузнецовського міського суду Рівненської області від 13 лютого 2025 року у справі за первісним позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів,

в с т а н о в и в:

АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення 48 310,74 грн заборгованості за кредитним договором №б/н від 31 серпня 2021 року.

В обгрунтування позовних вимог зазначено, що ОСОБА_1 31 серпня 2021 року ознайомилася з умовами кредитування та підписала Паспорт кредиту. Також 31 серпня 2021 року відповідач підписала власноручно Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та погодила його умови. На підставі укладеного договору відповідач отримала платіжний інструмент - кредитну картку номер - НОМЕР_1 , строк дії - 12/23, тип Універсальна GOLD, в подальшому 28 грудня 2021 року відповідачем було змінено на кредитну картку номер - НОМЕР_2 , строк дії - 12/24, тип Універсальна GOLD, після чого 23 червня 2023 року була змінена на НОМЕР_3 , строк дії - 09/27, тип Універсальна GOLD.

Відповідач перестала вносити кошти посилаючись на «спірні», на її думку, операції, які були проведені по її картці номер НОМЕР_2 за 22 червня 2023 року. В ході перевірки даної інформації встановлено, що 23 червня 2023 року до банку надійшло звернення клієнтки ОСОБА_1 про проведення перевірки щодо несанкціонованих дій, вчинених відносно неї. 22 червня 2023 року о 12:51:55 з відділу моніторингу Приватбанку до клієнтки ОСОБА_1 зателефонував співробітник банку з запитанням про підтвердження оплати з картки 297138 по створених більш ніж 15-ти платежів через сайти ІPAY та PORTMONE (суми кожного платежа не меньше 15 000,00 грн). Клієнтка заперечила свою причетність до створення даних операцій. Працівником банку вказані платежі були відмінені. 22 червня 2023 року о 15:29:03 клієнтка ОСОБА_1 уже сама зателефонувала до служби клієнтської підтримки Приватбанку і повідомила, їй на фінансовий телефон приходила інформація про підвищення кредитного ліміту до 42 000,00 грн, хоча вона не подавала жодної заявки на такі дії. У відділенні Приватбанку, куди в телефонному режимі звернулась клієнтка їй повідомили, що у неї по кредитній картці виникла заборгованість 42 000,00 грн. За згодою клієнтки, оператор служби клієнтської підтримки ІНФОРМАЦІЯ_1 о 14:18:25 при формуванні заявки на шахрайські дії на запитання оператора служби клієнтської підтримки, чи при комунікації з сторонніми особами клієнтка надавала інформацію щодо номеру своєї картки, термін дії картки, пін-код, CVV-код, ОСОБА_1 невпевнено відповіла, що «НІ», однак повідомила, що переходила за посиланням на отримання допомоги і «щось вводила», скоріше за все, зі слів клієнтки це і були дані по картці та пароль входу в Приват24», тобто розголосила конфеденційну інформацію щодо свого карткового рахунку, що призвело до подальшої компрометації даних її платіжної карти та зняттю коштів. Згідно виписки з картки клієнтки ОСОБА_1 НОМЕР_2 дата старту дог. 31 серпня 2021 року, тип продукту-КАРТА УНИВЕРСАЛЬНАЯ ГОЛД. 22 червня 2023 року було здійснено дві транзакції на загальну суму 41 736,63 грн, а саме:

- 22 червня 2023 року 12:41:26 DB-25434,14грн. Призначення платежу: Переказ зі своєї карти;

- 22 червня 2023 року 12:46:51 DB-16302,49 грн. Призначення платежу: Переказ зі своєї карти.

Грошові кошти на загальну суму 41736,63 грн з картки клієнтки, через термінал перераховані на невстановлені рахунки іншого банку. Дані транзакції було проведено за допомогою картки НОМЕР_2 , з ручним введенням номеру картки та з підтвердженням платежів по технології 3D Secure.

Позивач зазначає, що можна зробити висновок, що зняття коштів з карти клієнтки ОСОБА_1 стало можливим в результаті розголошення клієнткою конфіденційної інформації щодо свого карткового рахунку, що призвело до подальшої компрометації даних її платіжної карти та зняттю коштів. Вини банка в проведенні операцій по рахунку клієнта не має.

У зв`язку з порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості відповідач станом на 10 квітня 2024 року має заборгованість 48 310,74 грн, яка складається з наступного: 39 737,58 грн - заборгованість за тілом кредиту, 8 573,16 грн - заборгованість за простроченими відсотками.

ОСОБА_1 звернулася до суду із зустрічним позовом про захист прав споживача. В обґрунтування зустрічної позовної заяви зазначено, що кредитною карткою № НОМЕР_2 ОСОБА_1 користувалася не часто на незначні суми, проте своєчасно та в повному обсязі повертала використану суму кредитного ліміту та сплачувала відсотки. Проте, 22 червня 2023 року без її відому та згоди мало місце незаконне списання коштів не встановленими особами з кредитної картки № 5168 7422 4129 7138, яка видана банком на її ім`я в сумі 24 693,44 грн та 15 827,66 грн без комісії (також комісія 740,70 грн та 474,83 грн). Цього дня без її відому та згоди було збільшено кредитний ліміт до розміру 30 000,00 грн та до 42 000,00 грн. У день виявлення даних протиправних дій, 22 червня 2023 року, ОСОБА_1 повідомила банк на лінію 3700 про надходження повідомлень на її телефон про несанкціоноване нею підвищення кредитного ліміту, про незаконне списання коштів з указаної банківської картки, заявлено на відновлення залишку коштів по рахунку, який мав місце до моменту незаконного списання коштів та на блокування картки. Наступного дня, 23 червня 2023 року через відділення банку в м. Вараш Рівненської області ОСОБА_1 було подано заявки на повернення коштів, списаних з картки в незаконний спосіб 22 червня 2023 року та відновлення залишку коштів по рахунку, який мав місце до вказаних дій, й заявлено на проведення банком службового розслідування по даних фактах незаконного списання коштів. По даному факту відкрито кримінальне провадження від 24 червня 2023 року Вараським районним відділом поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області. Банком не було відновлено залишок по рахунку, який мав місце до вчинення таких дій 22 червня 2023 року.

ОСОБА_1 вказує, що не володіє типовим пристроєм - телефоном IPHONE 9.1 версії IOS 15.7, у неї IPHONE 7 версії IOS 15.8.2, та нікому не розголошувала дані своїх банківських карток та пароль входу в Приват24, незаконно переказані кошти не отримувала, банківські картки не губила та нікому не передавала. Вважає, що має місце незаконне втручання сторонніх осіб в банківську систему банку через неповний захист даних клієнтів банку службою безпеки банку, що призвело до порушення її прав як споживача банківських послуг.

Починаючи з серпня 2023 року банк самостійно почав списувати з її банківської картки № НОМЕР_3 її власні кошти для погашення відсотків по спірному кредитному ліміту по договору від 31 серпня 2023 року на загальну суму 12 766,87 грн.

ОСОБА_1 вважає, що має право на звернення до суду з даним позовом для захисту своїх прав, як споживача банківських послуг та просить суд:

- визнати недійсними та скасувати операції (транзакцїї) з перерахунку коштів 22 червня 2023 року з банківської картки ОСОБА_1 № НОМЕР_2 , відкритої в АТ КБ «Приватбанк» в сумі 25434,14 грн;

- визнати недійсними та скасувати операції (транзакцїї) з перерахунку коштів 22 червня 2023 року з банківської картки ОСОБА_1 № НОМЕР_2 . відкритої в АТ КБ «Приватбанк» в сумі 16302,49 грн;

- зобов`язати АТ КБ «Приватбанк» відновити порушені права ОСОБА_1 шляхом відновлення стану банківської картки № НОМЕР_2 , що існував станом на 22 червня 2023 року, до списання коштів 22 червня 2023 року.

- скасувати відсотки та інші штрафні санкції, нараховані АТ КБ «Приватбанк» за оскаржуваними ОСОБА_1 операціями (транзакціями) з перерахунку коштів 22 червня 2023 року з банківської картки ОСОБА_1 № НОМЕР_2 у АТ КБ «Приватбанк» в сумі 25 434,14 грн та в сумі 16302,49 грн;

- стягнути з АТ КБ «Приватбанк» в користь ОСОБА_1 кошти в сумі 12766,87 грн., які списані банком з її банківської картки № НОМЕР_3 в період з серпня 2023 року по квітень 2024 року, як відсотки за використання спірного кредитного ліміту по кредитному договору б/н від 31 серпня 2021 року.

Рішенням Кузнецовського міського суду Рівненської області від 13 лютого 2025 року у задоволенні позовів відмовлено.

На рішення суду АТ КБ "ПриватБанк" подано апеляційну скаргу, де йшлося про його незаконність та необґрунтованість, які полягали в неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, невідповідності викладених висновків обставинам справи, порушенні норм процесуального права та неправильному застосуванні норм матеріального права.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводились до того, що місцевий суд дійшов помилкового висновку про відсутність волі ОСОБА_1 на здійснення транзакцій.

Так, відповідач повідомила оператора банку про те, що поширювала дані своєї картки та пароль до Приват24, тобто фактично розголосила конфіденційну інформацію. Крім того такі доводи підтверджуються витягом з ЄДРДР. Вказує, що суд застосував норми, які втратили чинність, а законодавство чинне станом на червень 2023 року містить інший підхід до відповідальності клієнта при вчиненні шахрайських дій. Також судом не взято до уваги, що відповідач невчасно повідомила про втрату платіжного засобу.

Представник ОСОБА_1 адвокат Полюхович О.І. у поданому відзиві на апеляційну скаргу просила у задоволенні апеляційної скарги відмовити, а рішення міського суду залишити без змін.

Згідно із ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

З матеріалів справи вбачається, що 31 серпня 2021 року ОСОБА_1 підписала заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та погодила наступні умови: тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія до 50 000 грн. (п.1.2. Договору), тип кредитної карти: Картка «Універсальна» GOLD, строк кредитування: 12 місяців з пролонгацією (п.1.2. Договору), процентна ставка, відсотків річних: 40,8% (п.1.3 Договору), кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту (п.1.4. Договору), розмір мінімального обов`язкового платежу: 5% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно, або 10% від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення (п.1.4. Договору).

Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг ОСОБА_1 підписано власноруч на планшеті, що відповідає вимогам Постанови НБУ від 13 грудня 2019 року №151 «Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України».

З довідки АТ КБ «Приватбанк» від 12 квітня 2024 року, вбачається, що ОСОБА_1 на підставі укладеного кредитного договору б/н надано кредитні картки:

- № НОМЕР_1 , дата відкриття 31 серпня 2021 року, термін дії 12/23, тип картки Універсальна GOLD;

- № НОМЕР_2 , дата відкриття 28 грудня 2021 року, термін дії - 12/24, тип картки Універсальна GOLD;

- № НОМЕР_3 , дата відкриття 23 червня 2023 року, термін дії - 09/27, тип картки Універсальна GOLD.

Згідно з довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки ОСОБА_1 31 серпня 2021 року на платіжній картці № НОМЕР_1 встановлено кредитний ліміт 5 000,00 грн, 22 червня 2022 року збільшено кредитний ліміт до 30 000,00 грн, 22 червня 2022 року збільшено кредитний ліміт до 42 000,00 грн, 23 червня 2022 року збільшено кредитний ліміт до 50 000,00 грн, 06 листопада 2023 року зменшено кредитний ліміт до 43 870,00 грн, 10 листопада 2023 року зменшено кредитний ліміт до 43 865,54 грн, 21 листопада 2023 року зменшено кредитний ліміт до 43 365,54 грн, 01 грудня 2023 року зменшено кредитний ліміт до 0,00 грн.

ОСОБА_1 не заперечує, що користувалася наданими їй банком картками, стверджує, що своєчасно та в повному обсязі повертала використану суму кредитного ліміту та сплачувала відсотки.

Відповідно до наданого банком розрахунку заборгованості за договором б/н від 31 серпня 2021 року заборгованість ОСОБА_1 станом на 10 квітня 2024 року складає 48 310,74 грн, з яких: зокрема: 39 737,58 грн заборгованість за тілом кредиту, 8 573,16 грн заборгованість за простроченими відсотками.

Згідно з випискою по рахунку ОСОБА_1 , за період з 31 серпня 2021 року по 12 квітня 2024 року, з картки № НОМЕР_2 22 червня 2023 року здійснено два перекази коштів на загальну суму 41 736, 63 грн (з урахуванням комісії).

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань убачається, що 23 червня 2023 року до ЄРДР за №0000247 внесено відомості про те, що 22 червня 2023 року близько 12 год. 36 хв. невідома особа, під приводом надання соціальної допомоги (Є-підтримка, посилання в потерпілої відсутнє) отримавши від потерпілої ОСОБА_1 інформацію про пароль від входу на сторінку до мобільного додатку «Приват 24», шляхом обману, незаконно заволоділа грошовими коштами з її кредитної банківської картки в сумі 42 000,00 грн, які були списані з її банківської картки № НОМЕР_2 . Правова кваліфікація - ч.3 ст.190 КК України.

23 червня 2023 року до Банку надійшло звернення ОСОБА_1 про проведення перевірки щодо несанкціонованих дій, вчинених відносно неї.

22 травня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до банку із заявою про надання інформації щодо її заявки по шахрайських діях по кредитній картці.

Листом від 14 червня 2024 року №20.1.0.0.0/7-240522/46488 банк повідомив, що встановлено, що 22 червня 2023 року за рахунком ОСОБА_1 № НОМЕР_2 був здійснений переказ коштів. При здійсненні переказу були коректно введені номер картки, термін дії та CVV2 код. Транзакція була підтверджена 3D Secure, який надсилався на її фінансовий номер.

У витягу з перевірки за зверненням ОСОБА_1 зазначено, що зняття коштів з карти клієнта ОСОБА_1 стало можливим в результаті розголошення клієнткою конфіденційної інформації щодо свого карткового рахунку, що призвело до подальшої компрометації даних її платіжної карти та зняттю коштів.

Частиною першою статті 15 ЦК України встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з частиною першою статті 1066 ЦК України, за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Частиною першою статті 1068 ЦК України передбачено, що банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка.

Відповідно до статті 1073 ЦК України, у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Закон України «Про платіжні послуги» визначає поняття та загальний порядок виконання платіжних операцій в Україні, встановлює виключний перелік платіжних послуг та порядок їх надання, категорії надавачів платіжних послуг та умови авторизації їх діяльності, визначає загальні засади функціонування платіжних систем в Україні, загальні засади випуску та використання в Україні електронних грошей та цифрових грошей Національного банку України, установлює права, обов`язки та відповідальність учасників платіжного ринку України, визначає загальний порядок здійснення нагляду за діяльністю надавачів платіжних послуг, надавачів обмежених платіжних послуг, порядок здійснення оверсайта платіжної інфраструктури.

Пунктом 6 частини дев`ятнадцятої статті 38 Закону України «Про платіжні послуги» передбачено, що емітент зобов`язаний повідомляти користувача про виконання операцій з використанням електронного платіжного засобу.

Згідно з частиною двадцятою статті 38 Закону України «Про платіжні послуги», користувач зобов`язаний зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом, не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права, не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації.

Відповідно до пункту 136 розділу VII Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою правління НБУ від 29 липня 2022 року № 164 (далі - Положення), користувач зобов`язаний: зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень.

Згідно з пунктом 140 розділу VII Положення, користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем.

До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом.

Пунктом 141 розділу VII Положення, передбачено, що емітент зобов`язаний надавати ПІН, індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, яка дає змогу здійснювати платіжні операції з використанням платіжного інструменту, лише держателю платіжного інструменту в порядку, визначеному договором (крім випадку, передбаченого в пункті 142 розділу VII цього Положення).

Власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІН у або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Власник рахунку має право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг унаслідок помилкової, неналежної платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених законодавством України строків (пункти 146, 147 Положення).

Аналіз вказаних нормативно-правових актів, яка є спеціальними для спірних правовідносин, дає підстави для висновку, що при здійсненні операцій з використанням електронних платіжних засобів відповідальність за безпеку здійснення переказу коштів покладається як на платника, так і на емітента (банк чи іншу установу), які зобов`язані вжити всіх заходів по нерозголошенню третім особам інформації, що дає змогу виконувати платіжні операції від імені платника з використанням електронного платіжного засобу.

Лише наявність обставин, які доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його цивільно-правової відповідальності.

Вказане узгоджується із висновками Верховного Суду України у постанові від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 та Верховного Суду у постановах від 23 січня 2018 року у справі № 202/10128/14-ц, від 13 вересня 2019 року у справі № 501/4443/14-ц, від 20 листопада 2019 року у справі № 577/4224/16-ц, від 17 червня 2021 року у справі № 759/4025/19, від 16 серпня 2023 року № 176/1445/22.

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог банку, суд дійшов висновку про недоведеність факту розголошення відповідачкою інформації, що дає змогу ініціювати платіжні операції.

Проте, колегія суддів, перевіривши доводи апеляційної скарги та наявні в матеріалах справи докази звертає увагу на наступне.

Аудіозаписом звернення відповідачки до банку від 22.06.2023 о 15:29:03 підтверджується, що ОСОБА_1 передала третім особам відомості про пін-код.

Аудіозаписом звернення відповідачки до банку від 23.06.2023 о 14:18:25 підтверджується, що ОСОБА_1 передала третім особам відомості про пароль доступу до системи онлайн-банкінгу "Приват24".

Зі змісту витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24.06.2023р. за № кримінального провадження 0000247 вбачається, що 22.06.2023 року близько 12 год. 36 хв. невідома особа, під приводом надання соціальної допомоги (Є-підтримка, посилання в потерпілої відсутнє) отримавши від потерпілої ОСОБА_1 , інформацію про пароль від входу на сторінку до мобільного додатку "Приват 24", шляхом обману, незаконно заволоділа грошовими коштами з її кредитної банківської картки "ПриватБанк в сумі 42000 гривень, які було списано з її банківської карти № НОМЕР_4 .

Отже, матеріалами справи підтверджується, що відповідач поширювала інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.

За відомостями Єдиного державного реєстру судових рішень, обставини незаконних фінансових операцій 22.06.2023 року по картковому рахунку позивачки, зокрема щодо вчинення нею дій, які сприяли втраті інформації, що дає змогу ініціювати платіжні операції, викладені не лише у витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань про реєстрацію кримінального провадження № 0000247, а й у судових рішеннях прийнятих слідчим суддею Кузнецовського міського суду Рівненської області (справа № 565/1127/23) в межах досудового розслідування вказаного кримінального провадження.

Подібний підхід до встановлення обставин застосований Верховним Судом у справі № 337/6010/23.

Також колегія суддів вважає за необхідне врахувати, що згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, подія вчинення шахрайський дії щодо ОСОБА_1 мала місце 22 червня 2023 року в 12:36 год.

З виписки по рахунку вбачається, що платіжні перекази, які відповідач не визнає відбулись 22/06/2023 о 12:41:26 та 22/06/2023 о 12:46:51.

Витягом з службової перевірки за фактами здійснення несанкціонованих трансакцій по клієнту ОСОБА_1 22 червня 2023 року в 12:51 год. з відділу моніторингу Приватбанку зателефонували до ОСОБА_1 з приводу підтвердження сумнівних платежів. Клієнтка заперечила свою причетність до створення даних операцій і банком вказані платежі були відмінені (аудіо файл "звернення банку.mp3" ).

Безпосередньо ОСОБА_1 звернулась до банку з повідомленням про несанкціоновані дії з банківським рахунком 22.06.2023 о 14:18:25.

У постанові КЦС Верховного Суду від 18 січня 2023 року у справі № 686/17744/21: Встановлення точного часу повідомлення банку клієнтом (користувачем) про втрату фінансового номеру телефону, при підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій таких осіб, має вирішальне значення при визначені того, за проведення яких операцій несе відповідальність клієнт, оскільки до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.

Отже, відсутні підстави покладати відповідальність за втрату коштів на банк, оскільки про наявність підозрілих дій з рахунком відповідачці було відомо принаймні з моменту повідомлення її працівниками банку дзвінком від 22 червня 2023 року в 12:51 год.

З огляду на викладене, апеляційний суд дійшов висновку, що позивачем доведено належними та допустимими доказами факт незаконного переказу грошових коштів з карткового рахунку не з вини банку, а тому відповідач повинен нести відповідальність за ці операції та відшкодувати заборгованість.

Будь-яких заперечень щодо розрахунку заборгованості відповідачем не надано.

Отже, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відмову в задоволенні позовних вимог банку.

Пунктом 2 частини 1 статті 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи (частини 1, 2 статті 376 ЦПК України).

З огляду на викладене колегія суддів вважає, що суд першої інстанції в порушення норм матеріального та процесуального права безпідставно відмовив банку в задоволенні його вимог, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення суду першої інстанції скасуванню з ухваленням нового судового рішення про задоволення позовних вимог.

Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат (частина 13 статті 141 ЦПК України).

Звертаючись до суду першої інстанції з даний позовом АТ КБ «ПриватБанк» сплатило судовий збір у розмірі 2422,40 грн.

Подаючи апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції АТ КБ «ПриватБанк» сплатило судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 3 604,54 грн.

За результатами перегляду апеляційним судом рішення суду першої інстанції апеляційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» та позов було задоволено в повному обсязі.

Відповідно з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» підлягає стягненню судовий збір за подання позову до суду першої інстанції та за подачу апеляційної скарги в загальному розмірі 6026,94 грн.

Керуючись статтями 376, 382 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» задовольнити.

Рішення Кузнецовського міського суду Рівненської області від 13 лютого 2025 року скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення позовних вимог.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» 48310 грн 74 коп. заборгованості за кредитним договором договором №б/н від 31 серпня 2021 року, що складається: 39737 грн 58 коп. заборгованість за тілом кредиту та 8573 грн 16 коп. - заборгованість за простроченими відсотками, а також 6026 грн 94 коп. судового збору.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до вимог статті 389 ЦПК України до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді: Боймиструк С.В.

Хилевич С.В.

Шимків С.С.