Провадження № 2/127/4309/25
У Х В А Л А

21 липня 2025 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Бессараб Н.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих коштів, -

В С Т А Н О В И В:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла вищевказана позовна заява.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Однак дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України з таких підстав.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна міститиповне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Так, позивачем зазначено, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з інформацією Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради від 21.07.2025, ОСОБА_2 не зареєстрований у м. Вінниці.

Варте уваги й те, що у м. Вінниці вул. Лососева відсутня.

Крім того, позовна заява не містить зазначення дати народження відповідача, його ідентифікаційного номеру, засобів зв`язку, тощо. Відсутність вказаної інформації у позовній заяві позбавляє суд можливості здійснити запит до Єдиного демографічного реєстру з метою зясування місця реєстрації відповідача.

Отже, позовна заява не містить посилання на докази, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрований та проживає у м. Вінниці, що дає підстави для звернення позивача з даним позовом саме до Вінницького міського суду Вінницької області.

Позивач просить суд звільнити від сплати судового збору у зв`язку з тяжким матеріальним становищем.

У рішенні «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року (заява №28249/95) ЄСПЛ зазначено, що сплата судового збору не обмежує права заявників на доступ до правосуддя та для гарантування справедливого балансу, сторони повинні довести свою погану фінансову ситуацію.

У п.п. 50, 52 рішення Європейського суду з прав людини «Станков проти Болгарії» («STANKOV v. BULGARIA») від 12.07.2007 (заява №68490/01), вказано про те, що цілі, які переслідуються при стягненні судових витрат, зокрема судового збору, слід вважати прийнятними, враховуючи загалом питання відправлення правосуддя, зокрема, що стосується фінансування судової системи.

Отже, даними законодавчими нормами передбачено право, а не обов`язок суду відстрочити сплату судового збору.

Згідно з ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Позивачем не зазначено доказів щодо річного доходу позивача,не надано доказів щодо відсутності коштів на банківських рахунках (довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків чи їх відсутність; довідки про отримані доходи, тощо); доказів щодо відсутності цінного рухомого майна, в тому числі транспортних засобів, тощо.

Крім того, як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в пункті 29 Постанови від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З урахуванням викладеного, заява позивача про звільнення від сплати судового збору не містить посилання на конкретні докази щодо скрутного матеріального становища позивача.

Саме по собі посилання позивача на скрутне матеріальне становище не може слугувати доказом, який об`єктивно відображає його майновий стан, а тому в задоволенні заяви позивача про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити та роз`яснити позивачу необхідність сплатити судовий збір у розмірі відповідно до ціни позову та Закону України "Про судовий збір".

Також позовна заява не містить посилання на докази щодо перерахування позивачем коштів на рахунок відповідача (квитанція, платіжна інструкція, тощо).

Разом із позовною заявою позивачем подано суду заяву про витребування доказів.

Згідно з ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Проте, всупереч вимогам ст. 84 ЦПК України, до клопотання про витребування доказів позивачем не додано доказів вжитих ОСОБА_1 чи його представником відповідних заходів для отримання доказів самостійно або доказів про обґрунтовані причини неможливості самостійного отримання цих доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, дану позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих коштів - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, про що повідомити позивача.

В разі невиконання вказаних недоліків, дана позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: