Справа № 588/2081/24
Провадження № 6/588/14/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 липня 2025 року м. Тростянець

Тростянецький районний суд Сумської області у складі: головуючого судді Огієнка О.О., за участю секретаря судового засідання Гаврилович Я.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Сумській області про зміну способу і порядку виконання судового рішення у цивільній справі за позовом Собини Павла Миколайовича в інтересах ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Сумської обласної прокуратури, про відшкодування шкоди завданої незаконними рішенням, діями органів досудового слідства, прокуратури,

У С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної казначейської служби України у Сумській області звернулося до суду із заявою про зміну способу і порядку виконання судового рішення, мотивуючи вимоги тим, що на розгляді у Головному управлінні Державної казначейської служби України у Сумській області перебуває заява адвоката Собини П.М. в інтересах ОСОБА_1 щодо виконання виконавчого листа Тростянецького районного суду Сумської області від 15.05.2025 по справі № 588/2081/24 про стягнення з Держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання з Єдиного казначейського рахунку на відшкодування моральної шкоди кошти у розмірі 734666,40 грн.

Під час опрацювання зазначеного документа виявлено, що резолютивною частиною рішення, викладеною у виконавчому листі, вирішено стягнути моральну шкоду з Держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання з Єдиного казначейського рахунку, що суперечить правовій позиції Верховного Суду, викладеній за результатами розгляду справи № 910/23967/16, у якій Верховний Суд дійшов висновку, що резолютивні частини судових рішень не повинні містити відомості про суб`єкта його виконання, номери та види рахунків, з яких буде здійснено безспірне списання, оскільки такі відомості не впливають ні на підстави, ні на обов`язковість відновлення права позивача в разі встановлення судом його порушення, та за своєю суттю є регламентацією способу та порядку виконання судового рішення, що має відображатися у відповідних нормативних актах, однак не в резолютивній частині рішення.

Тому представниця заявника просить суд змінити спосіб і порядок виконання рішення Тростянецького районного суду від 21.03.2025 по справі № 588/2081/24 шляхом стягнення з Державного бюджету України в якості відшкодування моральної шкоди 734666 (сімсот тридцять чотири тисячі шістсот шістдесят шість) грн 40 коп.

У судове засідання учасники справи не з`явилися.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Рішенням Тростянецького районного суду Сумської області від 21.03.2025 у цивільній справі № 588/2081/24 провадження № 2/588/130/25 було частково задоволено позовні вимоги Собини Павла Миколайовича в інтересах ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Сумської обласної прокуратури, про відшкодування шкоди завданої незаконними рішенням, діями органів досудового слідства, прокуратури. Вказаним рішенням було стягнуто з Держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання з Єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди кошти у розмірі 734666 грн 40 коп. (а.с. 105-109).

На виконання зазначеного рішення суду було видано виконавчий лист (а.с. 114).

Відповідно до ст. 18 ЦПК України, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і за її межами.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» виконання рішень про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політку у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень за рахунок коштів передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Відповідно до ч. 1 та 3 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), а також встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Змінюючи спосіб і порядок виконання судового рішення, суд не може змінювати останнє по суті.

Згідно з абзацом першим пункту 1 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого Указом Президента України від 15 квітня 2015 року №215 (далі Положення), в чинній на час виникнення спірних правовідносин редакції, реалізацію державної політики у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів здійснює Казначейство. Відповідно до покладених на Казначейство завдань, воно здійснює безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів або боржників на підставі рішення суду (підпункт 3 пункту 4 Положення).

Згідно Бюджетного Кодексу в Україні застосовується казначейська форма обслуговування Державного бюджету України і управління наявними коштами Державного бюджету України. Зокрема, безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду входить до компетенції Державного казначейства України.

Пунктом 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного Кодексу України передбачено, що до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків, завданих бюджету рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України. Зазначені рішення передаються до Казначейства України для виконання.

Безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється Казначейством України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету - в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення врегульовано Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011.

Згідно з п. 2 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників безспірне списання - це операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

Відповідно до п.1 ст. 35 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що визначений у рішенні Тростянецького районного суду Сумської області від 21.03.2025 у цивільній справі № 588/2081/24, спосіб виконання рішення не суперечить відповідним нормативним актам, які регулюють порядок виконання рішень суду про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратур і суду.

Заява Головного управління Державної казначейської служби України у Сумській області не містить жодних фактів та доказів на обґрунтування обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення суду або роблять його неможливим.

Також суд зазначає, що зміна змісту судового рішення, навіть шляхом виключення певних відомостей з його резолютивної частини, які, на думку заявника, є зайвими або некоректними, є втручанням у суть судового акту. Таке втручання можливе лише в порядку перегляду судового рішення (апеляційне, касаційне провадження, перегляд за нововиявленими або виключними обставинами), а не шляхом зміни способу чи порядку виконання. Суд не може під виглядом зміни способу чи порядку виконання змінювати зміст судового рішення, яке набрало законної сили.

На підставі викладеного та керуючись вимогами статей 260, 261, 354, 435 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні заяви Головного управління Державної казначейської служби України у Сумській області про зміну способу і порядку виконання судового рішення у цивільній справі за позовом Собини Павла Миколайовича в інтересах ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Сумської обласної прокуратури, про відшкодування шкоди завданої незаконними рішенням, діями органів досудового слідства, прокуратури.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала суду складена і підписана суддею 30.07. 2025.

Суддя О. О. Огієнко