Справа № 274/4782/25 Провадження № 2/0274/1960/25
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
УХВАЛА

10.07.25 р.м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд),

розглянувши матеріали цивільної справи за позовомОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2
доБердичівська міська рада Житомирської області,
провизнання права власності на частину квартири в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в інтересах ОСОБА_2 з вказаним позовом.

Позовну заяву підписано ОСОБА_3 на підставі довіреності від 17.12.2024 р.

Відповідно до частин першої та другої статті 60 Цивільного процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 6 статті 19 Цивільного процесуального кодексу України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 2 частини четвертої статті 274 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: щодо спадкування.

Дана справа є справою щодо спадкування ОСОБА_2 частки квартири.

Таким чином дана справа як така, що не може бути розглянута у порядку спрощеного позовного провадження (може бути розглянута тільки за правилами загального позовного провадження) не є малозначною.

За таких обставин представником у суді у цій справі може бути виключно адвокат або законний представник ОСОБА_2 .

У матеріалах справи відсутні документи, які б вказували на те, що ОСОБА_3 є адвокатом або законним представником Яроменко Владислави Русланівни, тобто що вона може бути представником у суді у справі позовного провадження, яка не є малозначною.

За таких обставин Суд приходить до висновку, що позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України заява повертається у випадках, коли: заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи викладене, Суд вважає, що позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись статтями 19, 58, 60, 185, 258 261, 274 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Корбут