Справа № 296/7630/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 липня 2025 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Пилипюк Лілія Миколаївна, ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки житлового будинку в натурі,

В С Т А Н О В И Л А:

11 липня 2025 року до Корольовського районного суду міста Житомира надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки житлового будинку в натурі. Позовна заява подана представником позивача адвокатом Янчуком М. О. через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) «Електронний суд».

Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 просить виділити їй в натурі у власність частину будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а саме квартиру АДРЕСА_2 цього будинку, що складається з приміщень: 1-1 коридор (площею 6,5 м?), 1-2 кухня (площею 7,8 м?), 1-3 санвузол (площею 6,5 м?),1-4 вітальня (площею 31,6 м?), 1-5 коридор (площею 5,3 м?), 1-6 туалет (площею 1,7 м?), 1-7 кімната (площею 11,00 м?), 1-8 кімната (площею 13,7 м?), 1-9 кімната (площею 14,9 м?), 1-10 гардероб (площею 4,7 м?), 1-11 тамбур (площею 2,7 м?).

Позивач визначає ціну позову 421 155,85 гривень.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку про наявність підстав для залишення її без руху, з огляду на таке.

Частиною першою статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту ухвали - ЦПК України) встановлено, що в позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Крім того, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про виділ їй зі спільної часткової власності частини житлового будинку, однак прохальна частина позовної заяви не містить формулювання про те, яку саме частину цього нерухомого майна просить виділити позивач у свою приватну власність. У позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що вона є власником 50/100 частин спірного нерухомого майна, але в період 2013-2019 років попереднім власником було здійснено добудову, внаслідок чого її частка збільшилась до 82/100 ідеальних часток. Оскільки позовна заява містить суперечливі відомості, позивачу належить конкретизувати позовну вимогу та зазначити яка саме ідеальна частка житлового будинку їй належить та яку саме ідеальну частку будинку вона просить виділити їй в натурі. Крім того, позовна заява не містить обґрунтування про те, яким чином можуть змінитися ідеальні частки в нерухомому майні кожного зі співвласників, зокрема відповідачів, та яким чином має бути здійснена компенсація кожному з них за відступ від ідеальної частки після виділу.

Також установлено, що позивач визначає ціну позову на підставі довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 10 липня 2025 року, яка сформована на за допомогою відповідного ресурсу на сайті Фонду держмайна України. Однак, вихідні дані, які зазначені для оцінки нерухомого майна (загальна площа будинку, житлова площа будинку, кількість кімнат, поверховість та ін.) не відповідають відомостям, які зазначені в інших документах, що долучені до матеріалів справи, зокрема, в технічному паспорті. А тому, така довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості не може належним чином підтвердити дійсну ринкову вартість нерухомого майна.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

У позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору встановлюються в таких розмірах:

за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вимога про виділ частки нерухомого майна у приватну власність є майновою вимогою. Відповідно, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру, виходячи із вартості майна.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Згідно ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12 липня 2001 року незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений Постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358.

Відповідно до п.п. 1 п.1 Постанови Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358, оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358, оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні, у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні хоча б за однією із спеціалізацій у межах напряму 1 Оцінка об`єктів у матеріальній формі і напряму 2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності.

Дійсна (ринкова) вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-III (далі - Закон).

Відповідно до положень статті 12 Закону звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Строк дії звіту про оцінку майна не може перевищувати шість місяців з дати оцінки, про що зазначається в такому звіті (пункт 2 розділу ІV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України 17.05.2018 за № 658).

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Установлено, що позов не містить доказів на підтвердження дійсної (ринкової) вартості спірного майна станом на дату звернення до суду.

Крім того, всупереч вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивач не надала доказів сплати судового збору.

У прохальній частині позовної заяви адвокат позивача ОСОБА_4 просить відстрочити сплату судового збору до 01 вересня 2025 року, оскільки ОСОБА_1 перебуває за кордоном.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведені норми закону дають підстави для висновку, що основна умовою, за якою суд може відстрочити сплату судового збору - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений доказами.

Вирішуючи заяву про відстрочення від сплати судового збору, суддя враховує, що ОСОБА_1 не підтвердила жодними доказами свій майновий стан на час звернення до суду з цим позовом. Та обставина, що позивач перебуває за кордоном 1) не підтверджена документально; 2) не може бути підставою для відстрочення сплати судового збору.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу належить конкретизувати позовні вимоги, визначити ціну позову, яка залежить від 1) частки нерухомого майна, яку позивач має намір виділити собі у приватну власність; 2) дійсної (ринкової) вартості спірного майна станом на дату звернення з позовною заявою до суду, а також сплатити судовий збір в розмірі, що становитиме 1 % від ціни позову.

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст.185 ЦПК України).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 3 ст.185 ЦПК України).

Керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки житлового будинку в натурі - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК