Справа № 638/8517/25
Провадження № 2/638/4743/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2025 року Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Семіряд І.В.,

за участю секретаря Дудка Є.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Тельпіс Ольга Вікторівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

08.05.2025 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеним позовом, в обґрунтування якого посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 . Після смерті матері залишилося спадкове майно, а саме 1/2 частина квартири АДРЕСА_2 . Спадкоємець за законом є син померлої ОСОБА_1 , інших спадкоємців немає 18.04.2025 позивачем подано заяву про прийняття спадщини, 22.04.2025 приватним нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач не звернувся у встановлений строк з заявою про прийняття спадщини, так як тривалий час перебуває за межами України, з грудня 2020 року працює за кордоном, щоб допомогти матері, яка дуже тривалий час хворіла. У позивача складні умови праці, які пов`язані з відрядженням та унеможливлювали своєчасно звернутися до консульських установ. Окрім того, прийом громадян у консульських установах здійснюється у конкретно визначені дні. Позивач здійснював постійний догляд за дружино, яка перенесла інсульт. Вказані обставини перешкоджали вчасно подати заяву про прийняття спадщини. Оскільки поновлення строку не порушує права та свободи інших осіб позивач просить встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

08.05.2025 протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано в провадження судді Семіряд І.В.

09.05.2025 ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова відкрито загальне провадження у справі, призначено підготовче засідання.

27.05.2025 від представника відповідача Харківської міської ради Мартинової А.М. надійшов відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого зазначено, що позовна заява не підтверджена належними доказами. Обставини, на які посилається позивач у позові, що стали підставою пропуску строку звернення до суду, не підтверджені жодним доказом. Позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку. У зв`язку з чим представник відповідача просила відмовити у задоволені позову.

03.06.2025 ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова витребувано докази, підготовче засідання закрито, призначено справу до судового розгляду.

04.07.2025 від приватного нотаріуса ХМНО Тельпіс О.В. надійшла копія спадкової справи №23/2025 щодо майна померлої ОСОБА_2

04.07.2025 представником позивача подано клопотання про долучення документів копії закордонного паспорту позивача.

Від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Канівця С.І. надійшла заява про розгляд справи за відсутності сторони позивача.

Представником відповідача ХМР Мартинова А.М. у відзиві на позов просила розгляд справи проводити за відсутності сторони відповідача.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:

Згідно ст. 12 ч. 3 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особо, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, обов`язок доказування покладається на сторони, що є одним із принципів змагальності сторін. Суд не може збирати докази за власною ініціативою.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Харкові померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач ОСОБА_1 є сином померлої ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 , де матір`ю позивача зазначено ОСОБА_2 .

Отже, факт родинних відносин між померлою ОСОБА_2 та позивачем ОСОБА_1 підтверджується копією свідоцтва про народження.

Маючи намір прийняти спадщину позивач, через ОСОБА_3 , 18.04.2025 звернувся до приватного нотаріуса ХНО Тельпіс О.В. з заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2

22.04.2025 постановою приватного нотаріуса ХМНО Тельпіс О.В. відмовлено у вчинені нотаріальної дії, а саме відмовлено ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_3 , у видач свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру за адресою АДРЕСА_1 та 1/2 частку у праві власності на квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_3 , що залишилися після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дослідженими матеріалами спадкової справи №23/2025 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , як надані нотаріусом на виконання ухвали суду про витребування доказів, підтверджується, що 25.03.2025 ОСОБА_1 складено заяву про прийняття спадщини, яка засвідчена у присутності ОСОБА_4 , нотаріуса у Кракові у його нотаріальній конторі, що по вул. Мєховській, 5В/2, у Кракові.

Приписами ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Ч. 1 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як встановлено в судовому засіданні спадкодавець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Отже, строк для прийняття спадщини сплинув 09.10.2024.

Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Згідно з ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Статтею 1297 ЦК встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте, нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину.

Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22, від 10 липня 2024 року у справі № 522/13476/23.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються індивідуально в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи (див. постанову Верховного Суду від 07 грудня 2023 року у справі № 548/2415/21).

Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини (постанова Верховного Суду від 31 липня 2024 року у справі № 706/275/22 (провадження № 61-12010св23)).

Не є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини: незнання про смерть спадкодавця; юридична необізнаність спадкоємця про порядок прийняття спадщини, похилий вік; непрацездатність; встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, установлення факту проживання однією сім`єю); невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину; відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини; несприятливі погодні умови; перебування в депресії у зв`язку зі смертю спадкодавця, оскільки глибокі душевні страждання через смерть близької чи знайомої людини відчуває переважна більшість людей.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2024 року у справі№ 686/5757/23 зазначила, що суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою.

Як зазначає позивач строк для прийняття спадщини ним пропущено через те, що він працює за межами України, весь час перебуває у відрядження та був вимушений доглядати за дружиною яка захворіла на інсульт та з інших поважних причин.

Разом з тим, позивачем не надано жодного доказу на підтвердження того, що він весь час перебував у відрядження, що його дружина хворіла та потребувало стороннього догляду.

Надані позивачем копії паспорта громадянина України для виїзду за кордон не свідчать про поважність пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини, оскільки містять відмітки про отримання візи у 2020, 2022 роках, тобто не у період коли відрилася спадщина, в той час як оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини (у даному випадку з 09.04.2024 по 09.10.2024) й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

У постанові Верховного Суду від 13.04.2023 у справі №607/13549/21, провадження №61-562св23, зазначено, що перебування спадкоємців за межами країни не є поважними причинами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, які унеможливили чи в інший спосіб перешкодили вчасно здійснити таку дію.

Згідно з підпунктами 3.11.3, 3.11.6 пункту 3.11 глави 3 Положення про порядок вчинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого спільним наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України від 27 грудня 2004 року № 142/5/310, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2004 року за № 1649/10248, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати консулу заяву про прийняття спадщини. Письмова заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто консулу. Справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається консулом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю пропонується надіслати заяву, оформлену належним способом, або прибути особисто до консула.

Отже, позивач не був позбавлена можливості звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до консульської установи України в іноземній країні, яка виконує консульські функції, або подати належним чином засвідчену заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового зв`язку,

Вказане узгоджується із висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року в справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21), від 08 червня 2022 року в справі № 571/731/21 та від 27 червня 2022 року в справі № 202/1188/19 (провадження № 61-11828св21).

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено поважність причини пропуску звернення з заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з чим у задоволені позову слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, 76-81, 90, 92, 95, 141, 223, 229, 247, 259, 263-265, 268.208-282ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволені позову ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Тельпіс Ольга Вікторівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

До визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до або через Харківський апеляційний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 18.07.2025.

Сторони:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований АДРЕСА_4 .

Відповідач - Харківська міська рада, , м. Харків, м-н Конституції, 7, 61003.

Суддя І.В. Семіряд