Провадження №: 6/755/367/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" липня 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Лазоришин А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву представника відповідача ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25.04.2025 року у справі №755/21166/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

у с т а н о в и в :

16.06.2025 року представник відповідача ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про розстрочення виконання рішення суду, у якій просить розстрочити виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25.04.2025 року у справі про стягнення із відповідачів на користь позивача заборгованості і судового збору з відповідача ОСОБА_1 , шляхом сплати щомісячного платежу в розмірі 3337,74 грн. до 15.04.2026 року.

Вимоги заяви мотивовано тим, що рішення суду від 25.04.2025 року стягнуто солідарно з відповідачів 32164,55 грн. та з відповідача ОСОБА_1 стягнутий судовий збір в сумі 121287 грн. Апеляційна скарга на рішення суду не подавалась і воно набрало законної сили. Відповідач ОСОБА_1 має намір добровільно погасити заборгованість в розмірі 33377,42. Відповідач ОСОБА_1 з 28.05.2024 року працює керівником гуртка по фізичному розвитку дітей із вразливих категорій населення гімназії-інтернату №13 Солом`янського району м. Києва. Заробітна плата вказаного відповідача складає від 9193,49 грн. до 11590,65 грн., а в травні 2025 року відповідач отримав 29888,97 грн. разом з відпускними. Інший відповідач ОСОБА_2 є інвалідом ІІ групи, безробітний, тому відповідальність по виконанню рішення суду цілком лягає на відповідача ОСОБА_1 , який за адресою виникнення заборгованості не проживає, і відповідно виникнення заборгованості сталось не з його вини. Оскільки доходи відповідача ОСОБА_1 є невисокими, а також у зв`язку з військовим станом, складною економічною ситуацією в країні та необхідністю матеріальної підтримки батька-інваліда, повне виконання рішення суду є об`єктивно утрудненим і поставить відповідача в скрутне матеріальне становище, а тому представник відповідача вважає, що наявні підстави для розстрочення виконання рішення суду. Добровільне виконання рішення суду буде відповідати і інтересам позивача, значно зекономить час, адже відпаде необхідність у звернення до державного чи приватного виконавця для примусового виконання рішення суду.

До початку проведення судового засідання представник заявника звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи без його участі, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились.

Суд вивчивши зміст заяви сторони відповідача ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду та додатки до неї, дослідивши матеріали справи приходить до висновку про те, що заява підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 25.04.2025 року у справі №755/21166/24 частково задоволені вимоги ТОВ «Євро-Реконструкція», стягнуто солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 заборгованість за житлово-комунальні послуги в загальній сумі 32164,55 грн., а також стягнуто з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача судовий збір в сумі 1212,87 грн.

Загальна сума стягнення становить 33377,42 грн.

Як убачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_2 є інвалідом ІІ групи.

Відповідач ОСОБА_1 працює на посаді керівника гуртка гімназії-інтернату №13 м. Києва і його середня заробітна плата з червня 2024 року по травень 2025 року склала 13753,37 грн. Вказана сума є розміром нарахованим, тобто із неї мають ще утримуватись обов`язкові податки та збори.

Статтею 435 ЦПК України визначено:

1. За заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

2. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у двадцятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

3. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

4. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

5. Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

7. Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.

Виконання рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий суд. Правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості й забезпечує ефективне поновлення у правах. Судове рішення за своєю суттю охороняє права, свободи та законні інтереси осіб і є завершальною стадією судового провадження, без належного виконання судових рішень правосуддя втрачає сенс. Право на виконання судового рішення є невід`ємною складовою права на доступ до суду, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Право сторони звернутися із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду передбачене також ч. 1 ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження», згідно якої, за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Отже, закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для відстрочення та розстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Виходячи із вимог ст. 435 ЦПК України і ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» відстрочення та розстрочення виконання судового рішення може бути застосовано судом лише у виключних випадках, оскільки рішення суду підлягає обов`язковому виконанню у повній мірі в строк і у порядку, передбаченому чинним законодавством. Підставою для застосування вказаних норм є виняткові обставини, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що судове рішення є обов`язковим для виконання.

Таким чином, підставою для відстрочення/розстрочення виконання рішення є обставини, що ускладнюють виконання рішення. У вирішенні питання про відстрочення/розстрочення виконання рішення враховуються відсутність вини боржника у створенні обставин, що ускладнюють виконання рішення, тимчасовість перебування боржника у такому стані, а також мають бути враховані права стягувача.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини.

Узагальнюючи підстави наведені заявником у своїй заяві про розстрочення виконання рішення суду, вбачається, що вони ґрунтуються на наявності введеного на території України воєнного стану, складної економічної ситуації та матеріальному становищі відповідачів.

При розгляді заяв щодо відстрочення/розстрочення виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання строків відстрочення/розстрочення виконання рішення, при цьому надання відстрочки/розстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника та має бути компромісом між заінтересованими особами.

Задоволення заяви про відстрочення/розстрочення виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Розстрочка виконання рішення суду - це розподіл виконання рішення на частини, що підлягають виконанню протягом певного періоду часу або через певні періоди часу, що призводять до перенесення строку виконання рішення на пізніші періоди, зокрема, полягає в розподілі належних до сплати сум платежу на певні частини із встановленням конкретного строку для виконання кожної з визначених частин рішення.

Пунктом 10 постанови Пленуму Верхового Суду України «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» від 26.12.2003 року № 14, визначено, що при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що відповідно до ст. 351 ЦПК і ст. 121 ГПК їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Розстрочення означає виконання рішення частками, встановленими судом, з певним інтервалом у часі. Строки виконання кожної частки також повинні визначатись судом. При цьому слід мати на увазі, що розстрочка можлива при виконанні рішення, яке стосується предметів, що діляться (гроші, майно, не визначене індивідуальними ознаками; декілька індивідуально визначених речей тощо). Питання про розстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про розстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, а тому повинні досліджуватися та оцінюватися доводи та заперечення як позивача, так і відповідача. Схожого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 14 липня 2020 року у справі № 908/1884/19.

У даному випадку суд вважає, що заявником доведено існування у нього виключних обставин, які ускладнюють виконання рішення, адже інший з відповідачів є інвалідом ІІ групи, а сам заявник має невеликий дохід, який явно не дозволяє одномоментно повністю виконати рішення суду.

При цьому, суд також вважає, що запропонований відповідачем ОСОБА_1 графік розстрочення виконання рішення суду є компромісним та таким, що забезпечує дотримання балансу інтересів сторін, оскільки заявник просить розстрочити виконання рішення суду на 10 місяців і на переконання суду, матеріальне становище позивача, як господарюючого суб`єкта, дозволяє останньому без будь-яких вагомих втрат отримати виконання рішення суду частинами протягом десяти місяців.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259-261, 353-355, 435 ЦПК України, Законом України «Про виконавче провадження», суд, -

п о с т а н о в и в :

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25.04.2025 року у справі №755/21166/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги - задовольнити.

Розстрочити виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25.04.2025 року у справі №755/21166/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, шляхом сплати щомісячних платежів наступним чином:

- до 15 липня 2025 року - 3337,74 (три тисячі триста тридцять сім) грн. 74 коп.;

- до 15 серпня 2025 року - 3337,74 (три тисячі триста тридцять сім) грн. 74 коп.;

- до 15 вересня 2025 року - 3337,74 (три тисячі триста тридцять сім) грн. 74 коп.;

- до 15 жовтня 2025 року - 3337,74 (три тисячі триста тридцять сім) грн. 74 коп.;

- до 15 листопада 2025 року - 3337,74 (три тисячі триста тридцять сім) грн. 74 коп.;

- до 15 грудня 2025 року - 3337,74 (три тисячі триста тридцять сім) грн. 74 коп.;

- до 15 січня 2026 року - 3337,74 (три тисячі триста тридцять сім) грн. 74 коп.;

- до 15 лютого 2026 року - 3337,74 (три тисячі триста тридцять сім) грн. 74 коп.;

- до 15 березня 2025 року - 3337,74 (три тисячі триста тридцять сім) грн. 74 коп.;

- до 15 квітня 2025 року - 3337,74 (три тисячі триста тридцять сім) грн. 74 коп.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складений та підписаний суддею 11.07.2025 року.

Суддя -