СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/6438/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2025 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Петренко Н.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,

встановив:

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 01 липня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху. Позивачу надано строк до 11 липня 2025 року для усунення недоліків.

Зокрема, суд зазначив про необхідність усунути наступні недоліки:

Уточнити суб`єктний склад сторін, оскільки позивач просить стягнути заборгованість солідарно, але одного з боржників, ОСОБА_3 , зазначено як третю особу.

Надати додаткові докази або обґрунтувати, яким чином позичені кошти були використані в інтересах сім`ї.

Належним чином обґрунтувати територіальну підсудність справи Святошинському районному суду м. Києва, якщо в якості відповідачів будуть визначені дві особи з різними адресами проживання.

Роз`яснити відмінності між даним позовом та справою №761/26377/23, або обґрунтувати доцільність об`єднання справ.

На виконання зазначених вимог 11 липня 2025 року представник позивача, адвокат Шпак М.В., подала заяву, в якій не погодилася з позицією суду та вважає, що недоліки позовної заяви не є підставою для залишення її без руху.

У своїй заяві представник позивача обґрунтовує, що:

повторне залучення ОСОБА_3 як відповідача є неможливим через наявність вже відкритого провадження у справі №761/26377/23, в якій він є відповідачем;

визначення відповідача, предмета та підстав спору є правом позивача, а доказування має відбуватися під час розгляду справи по суті;

територіальна підсудність справи є належною, оскільки позивач не змінює відповідача у справі, а ОСОБА_3 залучає як третю особу;

даний позов та позов у справі №761/26377/23 різняться за суб`єктним складом відповідачів та правовими підставами відповідальності, а об`єднання справ є процесуально неможливим і не обов`язковим для позивача.

Суд, вивчивши заяву представника позивача про усунення недоліків та додатково дослідшивши матеріали справи, вважає, що вимоги ухвали від 01 липня 2025 року не виконано, а позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається йому.

Залишення позовної заяви без руху не є порушенням права на доступ до суду, а є необхідною процесуальною дією, спрямованою на забезпечення правильного та ефективного розгляду справи по суті. Зазначені судом недоліки стосуються не формальних аспектів, а по суті перешкоджають відкриттю провадження та належному вирішенню спору.

Зазначення ОСОБА_3 як третьої особи у позові, де позивач просить стягнути заборгованість солідарно, суперечить положенням статті 541 Цивільного кодексу України, згідно з якою солідарний обов`язок виникає, зокрема, у випадку, коли одне зобов`язання має кількох боржників. Відтак, усі особи, які несуть солідарну відповідальність, повинні бути визначені відповідачами.

Доводи представника позивача про неможливість повторного залучення ОСОБА_3 як відповідача, а також про право кредитора вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі від будь-кого з боржників окремо, є неспроможними в контексті заявлених позовних вимог. Позивач обрав спосіб захисту, що передбачає солідарну відповідальність, а отже, повинен належним чином оформити суб`єктний склад сторін.

Твердження представника позивача про те, що питання доведення обставин використання коштів в інтересах сім`ї має вирішуватися на стадії розгляду справи по суті, не враховує вимоги статті 175 ЦПК України щодо змісту позовної заяви. Відсутність належного обґрунтування та доказів факту, на який посилається позивач як на підставу солідарної відповідальності, є підставою для залишення заяви без руху. Суд не надає оцінки доказам на цій стадії, але перевіряє позовну заяву на її відповідність вимогам закону щодо змісту та обґрунтування. Посилання позивача на судову практику щодо надмірного формалізму є необґрунтованим, оскільки у даному випадку йдеться про неусунення недоліків по суті, що стосуються предмету та підстав позову.

Оскільки позивач не усунув недоліки щодо суб`єктного складу сторін та не надав необхідного обґрунтування, а лише висловив незгоду з ухвалою суду, позовна заява є неналежно оформленою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - вважати неподаною та повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Святошинського районний суду міста Києва, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення .

Учасники справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя Н.О. Петренко