печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2025 року м. Київ

Суддя Печерського районного суду м. Києва Гуртова Т. І., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про встановлення факту проживання однією сім`єю,

УСТАНОВИВ:

У березні 2025 року ОСОБА_3 , діючи в інтересах позивача ОСОБА_1 , звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просила встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживали однією сім`єю як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу в період часу з 2003 року до 2022 року.

В обґрунтування заяви вказано, що ОСОБА_1 проживала разом з ОСОБА_2 з 2003 року як дружина та чоловік, шлюб між ними не був зареєстрований. Подружжя не реєстрували шлюб, оскільки в цьому не було потреби. Подружжя мали довірчі та теплі стосунки. Історія кохання подружжя була майже 20 років.

ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 56 років раптово помер ОСОБА_2 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть від 09 серпня 2022 року Серія НОМЕР_1 .

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі необхідно зазначити наступне.

У заяві, яку сторона назвала як «позовна заява», заявниця вказує сторонами позивача та відповідача, що відповідає найменуванню сторін у позовному провадженні (ч. 1 ст. 48 ЦПК України). Натоміть, з посиланням на положення ст. 315 ЦПК України, просить встановити факт проживання однією сім`єю як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу, що відповідає вимогам, які розглядаються в порядку окремого провадження.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч. 1 ст. 293 ЦПК України).

Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб (ч. 4 ст. 294 ЦПК України).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Не зважаючи на недоліки поданої позовної заяви заяви чи то заяви, поданої в порядку окремого провадження, суд не вбачає підстав для залишення її без руху, оскільки провадження у справі підлягає закриттю з таких підстав.

Так, відповідно до п. 1, 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо: справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства; настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Аналіз п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України дозволяє зробити висновок про те, що правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 червня 2022 року у справі № 932/11378/20-ц (провадження № 61-2722св22) наведено такі правові висновки.

У разі встановлення судом обставин, які підтверджують, що фізична особа - відповідач у справі помер до пред`явлення позову, потрібно враховувати таке.

Відповідно до ст. 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку.

Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

У частині 1 ст. 47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Системний аналіз вказаних норм права, а також положень ч. 1, 2, 4 ст. 25, ч. 1 ст. 26 ЦК України та ч. 2 ст. 48 ЦПК України дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (п. 1 ч. 1 ст. 255 чинного ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18) сформульовано висновок, що якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 205 ЦПК України 2004 року, чинного на час пред`явлення позову та розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі. При цьому незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі.

Згідно із ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2020 року у справі № 473/1433/18 (провадження № 14-35цс20) викладено такі правові висновки.

Цивільне-процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

За таких обставин, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ст. 25 ЦК України припинено, та в силу вказаного вище не могла бути стороною у справі, провадження у справі до відповідача, який на час звернення з позовом до суду вже помер, підлягає закриттю з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Відповідач ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть від 09 серпня 2022 року Серія НОМЕР_1 , не набувши статуту сторони чи учасника справи, у зв`язку з чим відсутні підстави для його заміни правонаступником.

Оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення питань щодо особи, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ст. 25 ЦК України припинено, а тому провадження у справі підлягає закриттю з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

При звернення до суду позивачем був сплачений судовий збір у сумі 1211,20 грн, що підтверджується квитанцією 9372-5630-7915-6256 від 14.03.2025 та в сумі 1211,20 грн, що підтверджується квитанцією 9372-5631-2662-4983.

У вз`язку із відмовою у відкритті провадження у справі судовий збір за вказаними квитанціями підлягає поверненню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 25, 47, 48, 55, 255, 263, 354 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю - закрити.

Повернути позивачу, ОСОБА_1 , з державного бюджету 100 % сплаченого судового збору відповідно до квитанції 9372-5630-7915-6256 від 14.03.2025 в сумі 1211,20 грн та квитанції 9372-5631-2662-4983 від 14.03.2025 в сумі 1211,20 грн. Реквізити платіжного документа: отримувач - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030101, код - 37993783, Банк отримувача - Казначейство України, р/р - UA0026007.

Виконання ухвали доручити Головному управлінню Державної казначейської служби України у м. Києві.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Тетяна ГУРТОВА