Провадження № 2/643/225/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.06.2025 Салтівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Скотаря А.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Серікової Я.В.,

представника позивача Куксова В.В.,

представника відповідача Сівовни Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження в режимі відеконференції цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Євроінс Україна» про захист прав споживачів та стягнення страхового відшкодування за договором добровільного страхування майна за Програмою «Маєток», -

установив:

Короткий зміст позовної заяви.

25.12.2023 ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою в обґрунтування якої зазначила, що між ОСОБА_2 (Страхувальник) та ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» (Страховик) 09.09.2021 укладений договір добровільного страхування майна за Програмою «Маєток» № -0000004. Згідно з Додатковою угодою № 1 від 05.10.2021 до Договору страхування, вигодонабувачем за вказаним договором є ОСОБА_1 . Предметом страхування є майно, що належить Страхувальнику на праві приватної власності та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Страховий внесок за вказаним договором в сумі 18522,40 грн. сплачений Страхувальником на користь Страховика в повному обсязі.

Відповідно до пункту 5 Договору № -0000004 до страхових випадків відноситься, крім іншого, знищення, пошкодження та/або втрата Застрахованого майна в результаті: пожежі, включаючи вплив продуктів горіння, засобів пожежогасіння, підпалу; удару блискавки; вибуху тощо.

У лютому 2022 року, виїжджаючи за межі Харківської області Страхувальник доручив своїй довіреній особі - ОСОБА_3 здійснювати догляд за належним йому будинком. З цього часу з різною періодичністю ОСОБА_3 навідувався до ввіреного йому будинку та перевіряв його стан. Останній раз ОСОБА_3 був у будинку за адресою АДРЕСА_1 , 10 червня 2022 року та пересвідчився, що будинок перебуває у непошкодженому стані. Наступного разу ОСОБА_4 прибув за вказаною вище адресою для перевірки стану будинку 15 червня 2022 року та виявив, що будинок був пограбований та підпалений невстановленими особами.

Отже, в період часу з 10.06.2022 до 15.06.2022 сталась страхова подія, а саме в зазначений проміжок часу в будинку за адресою: АДРЕСА_1 сталась пожежа.

ОСОБА_2 після того, як дізнався, що його будинок пограбований та підпалений, невідкладно здійснив телефонний дзвінок до ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» та повідомив про настання страхової події (15.06.2022 о 19:07). Письмове повідомлення про настання страхової події подано до ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» 17.06.2022, аналогічні дії були виконані ОСОБА_4 як особою, що виявила пожежу.

Крім того, невідкладно після виявлення пожежі у домоволодінні, ОСОБА_4 звернувся до Відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області з заявою про злочин.

23.06.2022 комісією складено Акт про пожежу за адресою будинку Страхувальника.

24.06.2022 відомості про вказану подію внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001988 за ч. 1 ст. 270 КК України та розпочато досудове розслідування.

21.06.2022 ОСОБА_1 як вигодонабувач за договором звернулась до ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» із заявою на виплату страхового відшкодування, однак, листом від 22.07.2022 відповідач повідомив ОСОБА_1 , що звернувся до експертів з метою проведення огляду пошкодженого майна, розташованого в АДРЕСА_1 , однак експерти повідомили про неможливість виконання поставленого завдання в зв`язку з проведенням бойових дій неподалік с. Циркуни. Отже, огляд пошкодженого об`єкта страхування буде проведений уповноваженою ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» особою як тільки це стане можливим, але не раніше припинення бойових дій неподалік с. Циркуни.

Намагаючись врегулювати зазначені вище правовідносини в досудовому порядку, позивачем подано скаргу до ПрАТ «СК «Євроінс Україна», копія якої скерована до Національного Банку України. У відповідь на скаргу НБУ повідомив, що строк для прийняття Страховиком рішення не настав, отже страхова компанія зобов`язана прийняти рішення відповідно до умов Договору страхування та у визначений Договором страхування строк.

02.06.2023 ОСОБА_1 надала Страховику всі необхідні документи, зазначені в Розділі 18 Договору, у тому числі висновок комплексної пожежно-технічної, вибухотехнічної, будівельно-технічної та товарознавчої експертизи. Будь-яких вимог про надання додаткових документів, пояснень, проведення додаткових оглядів тощо від Страховика не надходило. Отже, до 16.06.2023 Страховик повинен був прийняти рішення про виплату або відмову у виплаті страхового відшкодування за вказаним договором, проте на момент подання позовної заяви, жодних відомостей про прийняття вказаного рішення відповідачем не надано.

Загальна сума матеріального збитку, яка завдана вигодонабувачу внаслідок настання страхової події становить: 7993415 грн + 2441069 грн, що дорівнює 10434484,56 грн. Згідно з п. 7 Договору страхування загальна страхова сума становить 14248000,00 грн. Згідно з п. 9 Договору страхування франшиза становить 1000,00 грн.

Таким чином, належний розмір страхового відшкодування, що підлягає відшкодуванню відповідачем на користь позивача складає 10434484,56 грн - 1000 грн (франшиза) = 10433484,56 грн.

Згідно з п. 15.5.2 Договору страхування майна за Програмою «Маєток» від 09 вересня 2021 року, за несвоєчасне здійснення виплати страхового відшкодування Страховик несе майнову відповідальність шляхом сплати за кожен день прострочення виконання пені від суми грошового зобов`язання у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період за який сплачується пеня, отже відповідач має сплати позивачці пеню за період з 16.06.2023 до 25.12.2023 у розмірі 2245628,89 грн.

Крім того, за несвоєчасну виплату страхового відшкодування відповідач несе відповідальність, передбачену ст. 625 ЦПК України та має сплатити позивачці суму з урахуванням 3% річних від простроченої суми за період з 16.06.2023 до 25.12.2023 у розмірі 165506,51 грн.

Позивачка просить суд визнати неправомірними дії ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» щодо не виплати страхового відшкодування за договором № -0000004 добровільного страхування майна за Програмою «Маєток» від 09 вересня 2021 року, стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 : страхове відшкодування за договором № -0000004 добровільного страхування майна за Програмою «Маєток» від 09 вересня 2021 року у розмірі 10433484,56 грн, пеню від суми грошового зобов`язання у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період за який сплачується пеня, у розмірі 2245628,89 грн, три проценти річних від вартості послуги у розмірі 165506,51 грн, витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 40000,00 грн.

Аргументи учасників справи.

У судовому засіданні представник позивачки позовну заяву підтримав у повному обсязі, надав пояснення, відповідно до обставин, викладених у позовній заяві. На відзив відповідь не подав, але в судовому засіданні пояснив, що позивачці не відомо, чи розміщувались у її будинку військові рф під час окупації с. Циркуни, а страховий випадок стався після деокупації, тому твердження відповідача про те, що вказана подія не є страховим випадком, помилкове. Просив позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнав, посилаючись на передчасність звернення до суду, оскільки рішення щодо виплати страхового відшкодування або про відмову у його виплаті відповідачем не прийнято. Після прийняття відповідачем рішення про відмову у виплаті страхового відшкодування представник відповідача зазначав, що відповідач законно і обґрунтовано відмовив у виплаті страхового відшкодування через те, що позивачка своєчасно не звернулася із заявою про настання страхової події та подія, яка сталась і унаслідок якої відбулася пожежа, є виключенням із страхового випадку, оскільки пов`язана з війною.

У відзиві на позовну заяву від 22.01.2024 представник відповідача зазначив, що рішення про виплату або про відмову у виплаті страхового відшкодування приймається страховиком протягом 10 робочих днів з дня отримання всіх необхідних документів, але страховик може відстрочити термін прийняття рішення про виплату або відмову у виплаті страхового відшкодування, зокрема для з`ясування обставин, що спричинили подію, яка має ознаки страхового випадку, у разі порушення кримінальної справи або відкриття провадження у судовій справі до закінчення розслідування або до ухвалення судового рішення, відповідно. Після отримання повідомлення страховик розпочав власне розслідування з метою встановлення того факту, чи описана подія є страховим випадком. Крім того, станом на дату звернення позивачки до суду (25.12.2023) страховик не прийняв рішення щодо виплати чи відмови у виплаті страхового відшкодування, оскільки відносно події, яка має ознаки страхового випадку, досі ведеться розслідування; наявне відкрите кримінальне провадження, зареєстровані дві інші заяви про кримінальне правопорушення та відповідно до п. 19.2.1 Договору у відповідача відсутні підстави та можливість прийняти рішення щодо визнання події страховим випадком і виплати страхового відшкодування, отже позовна заява подана до суду передчасно.

Крім того, відповідач вважає, що ОСОБА_2 порушено п. 17.3.1 Договору щодо строку повідомлення про настання події. У страховому акті вказано, що пожежа орієнтовно сталася 13.06.2022, а ОСОБА_2 повідомив про це лише 15.06.2022, а письмове повідомлення подав 17.06.2022, отже страховик має право відмовити у виплаті страхового відшкодування повністю або частково.

Також відповідач зазначає, що у будинку позивачки під час окупації мешкали невстановлені особи, одягнуті у форму окупаційних військ рф і саме вони нанесли застрахованому майну шкоду, що відповідно до п. 21.1.1 Договору не відноситься до страхових випадків, таким чином у страховика наявні достатньо обґрунтовані підстави вважати, що пожежа, яка трапилась на застрахованій території, вчинена невідомими особами з метою створити хибне уявлення про втрату чи пошкодження майна саме від пожежі, що є страховим випадком, а насправді, з метою приховання факту втрати майна внаслідок незаконних грабіжницьких дій окупаційних військ рф.

З заявленою позивачкою сумою страхового відшкодування представник відповідача не погодився, вважав його оспорюваним, оскільки висновок експертизи не враховує належним чином відсоток зносу, а також містить хибні відомості щодо переліку втраченого (пошкодженого/знищеного) майна. Просив у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

У додаткових поясненнях у справі від 19.12.2024 представник відповідача навів свої міркування з приводу показань свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та підсумовуючи зазначив, що свідки надали покази про те, що відеоколаж, долучений до матеріалів справи, складений з відео- та фотоматеріалів, що виявлені свідком ОСОБА_5 на її хмарному сховищі та пізніше були передані третім особам. Будинок із військовослужбовцями рф, зображений на відеоколажі, належить не ОСОБА_8 . Доступ до будинку позивачки не був обмеженим, відтак у будівлю міг потрапити будь-хто без особливих зусиль. У підвалі будинку проживало у різний період до двадцяти осіб одночасно. Власники будинку частково вивезли свої речі перед вторгненням. Горіння будинку було локалізованим та стосувалось підвалу приміщення. Інші поверхи не зазнали значних ушкоджень та здебільшого були задимлені, зі слідами кіптяви.

Рух справи.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 29.12.2023 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 19.01.2024 задоволено клопотання представників відповідача про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 02.04.2024 клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі залишено без задоволення.

Ухвалою суду, постановленою у судовому засіданні 02.04.2024 та занесеною до протоколу судового засідання задоволено клопотання представника позивача про виклик та допит у якості свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 15.08.2024 закрите підготовче провадження, цивільну справу призначено до судового розгляду, задоволене клопотання представника позивача про виклик свідка ОСОБА_5 та витребування доказів, а саме: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000437 від 05.08.2022 за ч. 1 ст. 438 КК України.

Ухвалою суду, постановленою у судовому засіданні 22.01.2025 та занесеною до протоколу судового засідання, задоволене клопотання представника відповідача про повторний виклик та допит як свідка ОСОБА_7 .

Ухвалою суду, постановленою у судовому засіданні 24.03.2025 та занесеною до протоколу судового засідання, задоволене клопотання представника відповідача про виклик та допит як свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .

Ухвалою суду від 10.04.2025 задоволено клопотання представника відповідача про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції.

28.04.2025 змінено найменування юридичної особи Московський районний суд м. Харкова на Салтівський районний суд міста Харкова.

Ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова від 21.05.2025 заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без руху та направлення справи за підсудністю до належного суду залишено без задоволення.

Фактичні обставини справи установлені судом, норми права, які застосував суд, мотиви їх застосування та норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування.

Суд, вислухавши пояснення представників сторін, показання свідків, дослідивши надані докази в їх сукупності, встановив такі факти та відповідні правовідносини: 09.09.2021 між ОСОБА_2 (Страхувальник) та ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» укладений Договір № -0000004 добровільного страхування майна за Програмою «Маєток» (т. 1, а.с. 16-22, 23-25).

Додатковою угодою № 1 від 05.10.2021 до Договору № -0000004 добровільного страхування майна за Програмою «Маєток» внесено зміни до Договору страхування, відповідно до яких вигодонабувачем за вказаним договором є позивачка - ОСОБА_1 (т. 1, а.с. 23).

Згідно з п. 3, 4 Договору страхування, предметом страхування є майно, що належить Страхувальнику на праві приватної власності (по категоріям застрахованого майна: Основні Конструкції всіх будинків, приміщень, споруд на Застрахованій території, їх Внутрішнє Опорядження та Вміст) та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Страховий внесок за вказаним договором в сумі 18522,40 грн сплачений Страхувальником на користь Страховика в повному обсязі, що підтверджується платіжною інструкцією АТ КБ «Приватбанк» (т. 1, а.с. 37).

17.06.2022 ОСОБА_2 направив на адресу відповідача письмове повідомлення про настання страхової події. Аналогічні дії виконані ОСОБА_4 , як особою, яка виявила пожежу в домоволодінні по АДРЕСА_1 . Вказані повідомлення того ж дня отримані начальником Харківського відділення ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» Сіверсом А.Ю., у повідомленні зазначено дату та час усного повідомленні про настання події 15.06.2022 о 19:07 (а.с. 34, 35).

23.06.2022 складено Акт про пожежу за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з яким пожежа виникла 13.06.2022 о 15:00, виявлено пожежу 15.06.2022, повідомлення про пожежу надійшло 23 червня 2022 року до пожежно-рятувальних підрозділів від слідчого відділення № 1 Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області ст. лейтенанта поліції Резуненка О.Є. Місцем виникнення пожежі є підвальне приміщення житлового будинку приватного домоволодіння, пожежні підрозділи до гасіння пожежі не залучались. Пожежею знищено домашні речі, предмети інтер`єру, меблі на площі приблизно 30 кв.м. Пожежею пошкоджено телевізор, вікна, двері, меблі, покрівлю на площі близько 4 кв.м. Ймовірною причиною пожежі є необережне поводження з вогнем, потрапляння малокалорійного джерела запалювання на горючу основу; підвал ( т. 1, а.с. 167).

24.06.2022 відомості про вказану подію внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001988 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 270 КК України (т. 1, а.с. 38).

21.06.2022 ОСОБА_1 направила на адресу відповідача заяву про виплату страхового відшкодування (т. 1, а.с. 36).

Як убачається із копії листа за вих. № 505-ЮР від 22.07.2022, ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» повідомило ОСОБА_1 про те, що ними отримано 17.06.2022 повідомлення про настання події та страхова компанія зверталась із заявами до експертів щодо проведення огляду пошкодженого майна, розташованого в АДРЕСА_1 , однак у відповідь експерти повідомили про неможливість виконання поставленого завдання у зв`язку з проведенням бойових дій неподалік з с. Циркуни. При цьому огляд пошкодженого об`єкта страхування буде проведений уповноваженою ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» особою відразу ж, як тільки це стане можливим, але не раніше припинення бойових дій неподалік с. Циркуни (т. 1, а.с. 26-27).

Як зазначає позивачка у позовній заяві, вона 02.06.2023 надала Страховику всі необхідні документи, зазначені в Розділі 18 Договору, у тому числі висновок комплексної експертизи. Вказане підтверджується штампом ПрАТ СК «Євроінс Україна» на першому аркуші копії договору страхування (т. 1, а.с. 16) та не заперечується відповідачем, отже суд визнає доведеним факт подання позивачкою та отримання відповідачем документів, необхідних для визначення розміру страхового відшкодування.

08.07.2023 позивачем подано скаргу до ПрАТ «СК «Євроінс Україна» про порушення з боку Страховика Закону України «Про страхування» та Закону України «Про захист прав споживачів», копія якої була скерована до Національного Банку України. У відповідь на зазначену скаргу від НБУ отримано відповідь, що строк для прийняття Страховиком рішення не настав. Страхова компанія зобов`язана прийняти рішення відповідно до умов Договору страхування та у визначений Договором страхування строк (т. 1, а.с. 33).

З висновків комплексної судової пожежно-технічної, вибухотехнічної, будівельно-технічної та товарознавчої експертизи, проведеної по матеріалам досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0001988 від 24.06.2022, (висновок №25021/25022/25315/25316/15318/-15402 складений 06.04.2023) убачається:

1) осередкова зона досліджуваної пожежі співпадає з зоною горіння та була сформована на підлозі в дальній лівій частині підвального приміщення житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

2) джерело запалювання, яке ініціювало горіння в осередковій зоні пожежі, відноситься до нештатних джерел відкритого вогню (полум`я сірника, запальнички тощо);

3) технічною причиною досліджуваної пожежі є займання горючих матеріалів в дальній лівій частині підвального приміщення житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , під впливом нештатного джерела відкритого вогню. Технічна причина пожежі в житловому будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , не пов`язана з артилерійськими обстрілами, чи ракетними або бомбовими ударами, які мали місце під час бойових дій, що відбувалися навколо території означеного домоволодіння;

4) виникнення пожежі в приміщенні будинку домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , не пов`язане із вибухом (вибухами) бойового припасу (бойових припасів);

5). вартість матеріальної шкоди (ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок пожежі), складає 7993415 грн;

6) розмір матеріального збитку, завданого власнику майна внаслідок певних дій, станом на 22.06.2022 складала 2441069,56 грн (т. 1, а.с. 158-159).

У наданих відповідачем фото та відеоматеріалах наявні фотографії та відео зовнішніх і внутрішніх локацій будинку, присутності у ньому невідомих осіб чоловічої статі у військовій формі (диск т. 1, а.с. 230).

У листі від 04.05.2023 за вих. № 8324/ДВЗ ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» у відповідь на звернення від 20.04.2023 повідомила ОСОБА_1 про надходження в електронному вигляді заяви та файлів у вигляді фото з висновком експертизи та звернула її увагу на недотримання п. 18.4 Договору страхування щодо подання копій документів. Крім того страхова компанія повідомила про необхідність виконання страховиком п. 15.2.1, 15.3.5 Договору страхування щодо перевірки достовірності повідомленої страхувальником інформації та можливості огляду застрахованого майна, попередила страхувальника про обов`язок не розпочинати ремонтні роботи без узгодження зі страховиком та повідомила, що страховик проводить дії, спрямовані на встановлення обставин настання заявленої 17.06.2022 події, а також визначення розміру матеріальних збитків (т. 1, а.с. 231, 232).

У листі від 04.05.2023 за вих. № 8325/ДВЗ ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» повідомила ОСОБА_1 про необхідність надання документів та письмових пояснень (т. 1, а.с. 233, 234).

З копії довідки по кримінальному провадженню № 0001988 від 24.06.2022 за ч. 1 ст. 270 КК України встановлено, що в провадженні слідчого відділу відділення поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження за № 0001988 від 24.09.2022 за ч. 1 ст. 270 КК України. Під час досудового розслідування проведено огляд місця події 22.06.2022, огляд місця пригоди, про що складений акт про пожежу від 23.06.2022, допитано у якості свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , проведено комплексну експертизу, надано доручення у порядку ст. 40 КПК України (т. 2, а.с. 4, 5). Постановою слідчого від 23.11.2023 адвокату Купцової В.В. надані матеріали кримінального провадження для ознайомлення та зняття копій, надано копію висновку комплексної експертизи та дозвіл на розголошення та використання висновку комплексної експертизи, на розголошення та використання копій протоколів допитів свідків (т. 2, а.с. 6, 7).

Ухвалами слідчих суддів Шевченківського районного суду м. Києва від 22.01.2024 та Печерського районного суду м. Києва від 29.01.2024 задоволені скарги представників ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» на невнесення відомостей до ЄРДР на підставі заяв страхової компанії про кримінальне правопорушення (т. 2, а.с. 44-52).

На замовлення ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» експертом Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України проведено фототехнічну експертизу. Експерту надано один конверт «рарег + window», в який вкладено диск для лазерних систем зчитування. З висновків експерта від 11.04.2024 № СЕ-19/104-24/13709-ФП вбачається, що: 1. Зображення приміщення на кадрі № 1833 відеозапису з назвою «відео ймовірне вторгнення.МР4» у проміжок часу з 00:42 сек по 00:44 сек та в графічному файлі з назвою «20170530_155733_resized.jpg», що містяться на наданому на дослідження диску для лазерних систем зчитування, тотожні; 2. Зображення місцевості на кадрах №2045, 2411, 2456, 2621 та 2707 відеозапису з назвою «відео ймовірне вторгнення.МР4» у проміжок часу з 00:45 і до 01:06 хв та графічних файлів з назвою: «20180924_125033_resized.jpg», «20180924_125006_resized.jpg», що містяться на наданому на дослідження диску для лазерних систем зчитування, а саме: зображення фасаду будинку та присадибної земельної ділянки, відтворено одне і те саме.

Порівняльний аналіз кадрів відеозапису з назвою «відео ймовірне вторгнення.МР4» та зображення в графічному файлі з назвою «20180924_125100_resized.jpg» не проводився в зв`язку з відсутністю спільних зовнішніх елементів місцевості.

Також експерт хоче зазначити, що на кадрах відеозапису з назвою «відео ймовірне вторгнення.МР4» і зображеннях графічних файлів з назвою: «20180924_125033_resized.jpg», «20180924_125006_resized.jpg» присутня садова гойдалка, і в зв`язку з її конструктивними особливостями, можливо зробити висновок, про схожість гойдалок (т. 2, а.с. 105-142).

Судом установлено, що експертом досліджувались фото та відеофайли, тотожні тим, що залучені на диску представником відповідача до матеріалів справи.

В аналітичній довідці, яка складена начальником відділу врегулювання збитків VІР-клієнтів департаменту врегулювання збитків ПрАТ «СК «Євроінс Україна» Поваром В.М. від 22.04.2024, відповідачем на підставі аналізу даних, що містяться у висновку експертів № 25021/25022/25315/25316/15318-15402 з врахуванням визначених умов Договору добровільного страхування майна за Програмою «Маєток» № -0000004 від 09.09.2021 зазначено таке: згідно з визначеною страховою сумою на підставі дійсної вартості на момент страхування, застраховане майно (конструктивне та внутрішнє оздоблення) на суму 8700000,00 грн (основні конструкції 4350000,00 грн та внутрішнє опорядження 4350000,00 грн), а рухоме майно з особистими речами на суму 5548000,00 грн. Об`єктом пожежі є житловий будинок II ступеню вогнестійкості. Стіни будинку виконані з цегли. Перекриття залізобетонне [10, 22] (тут і далі аркуші експертизи). Загальна площа приміщень будинку 421,40 кв.м. [24].

Вартість матеріальної шкоди (ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок пожежі), складає 7993415,00 грн. Перелік будівельних робіт, які необхідно провести для ліквідації наслідків пожежі наведено до висновку у кошторисі [29]. Кошторис складений в поточних цінах станом на 05.04.2023 (подія 13.06.2022) з округленням розрахунків та застосуванням коефіцієнту 1.2 [30].

Детальний опис слідів термічного впливу, за результатами експертного огляду житлового будинку, наведені на сторінках за №№ 12-14. У текстовій частині Експертизи, на сторінках 19-24, наведені дані дослідження об`єкту (житлового будинку) з фіксацією наслідків пожежі у вигляді Акту про пожежу, Протоколів огляду місця події, допиту потерпілого ОСОБА_2 , та вказано про фотографування та виконані необхідні виміри (не вказані), відповідно до яких:

- місцем виникнення пожежі є підвальне приміщення. Підвальне приміщення являє собою приміщення більярдної кімнати розміром 7*10 метрів [20, 21] або площею 69,10 кв.м. [23]. Двері підвального приміщення закриті та мають пошкодження у вигляді відкритого вогню та високих температур. Двері з нашаруванням кіптяви. Запасний вхід до підвального приміщення здійснюється через металеві двері, які на момент огляду відкриті та мають пошкодження у вигляді деформації металевих частин двері [21];

- пожежею знищено: домашні речі, предмети інтер`єру, меблі на площі 30 м2 та пошкоджено: телевізор, 2 вікна, двері, меблі, покрівлю на площі 4м2 [20];

- на другому поверсі (має бути перший) біля кімнати № 7 розташоване приміщення кімнати № 8 розміром 6*5м [21,11,12] або площею 14,0 кв. м. [23]. Всі речі та підлога з нашаруванням бруду та кіптяви. У наведених даних до технічного паспорту досліджуваного будинку кімната № 8 розташована на І поверсі з параметрами 14,0 кв. м [23], а в поясненнях вказано, що дана кімната знаходиться на II поверсі з параметрами 6*5 м;

- на першому поверсі біля входу мається вікно, яке має пошкодження у вигляді пошкодження скла та профілю від дії високих температур та відкритого вогню [21]. На конструктивних елементах лівої частини досліджуваного будинку сліди термічного впливу проявилися у вигляді термічного руйнування скла та деструкції блоку вікна підвального приміщення та термічного руйнування скла та обвуглювання блоку вікна приміщення першого поверху [13]. Будинок має пошкодження окремих скляних блоків вікон, що обумовлено дією вибухової хвилі (хвиль) внаслідок вибухів, які сталися на відносно значних відстанях від місця розташування будинку [18];

- значне оплавлення облаштування перекритті [13]. Пошкоджено покрівлю зі сторони вікна підвального приміщення з північно-східного боку на площі близько 4 кв.м. [20, 22].

Таким чином, маєток (конструктивне та внутрішнє оздоблення), що застрахований, знищено на 91,88% від дійсної вартості. З аналізу фотоматеріалів та вказаних даних в Експертизі відображено, що конструктив маєтку (без оздоблення) пошкоджено лише частково (вікна, двері, тощо), що не відповідає знищеному 91,88% від вказаної на страхування дійсної вартості 8700000,00 грн, ринкову вартість досліджуваного будинку на дату події не визначено.

У вказаній аналітичній довідці відповідачем здійснено співставлення наведених даних у Локальному кошторисі на будівельні роботи № 02-001-001 та вказаному опису слідів термічного впливу для ліквідації наслідків пожежі, розраховано витрати по кошторису за кожним розділом окремо (з 1 по 6 розділи) з урахуванням будівельних робіт, загальновиробничих витрат, кошторисного прибутку, коштів на покриття адміністративних витрат будівельних організацій та ПДВ.

Відповідачем вказано, що у даних Експертизи не зазначені деталізовані параметри пошкоджених приміщень будівлі внаслідок пожежі з уточненням кількості влаштованого внутрішнього опорядження та комунікацій по кожному приміщенню в окремості та відсутні деталізовані технічні характеристики кожного приміщення з досліджуваної будівлі на наявність та кількість установленого, точний перелік пошкодженого майна з визначеними параметрами, тому, до уваги прийнято весь комплекс вказаних заходів у Кошторисі до Розділу 5 та Розділу 6, оскільки точно визначити, на якій площині та в якій кількості є потреба в заміні того чи іншого внутрішнього опорядження та комунікацій не є можливим і потребує проведення додаткового огляду.

Отже, вартість відновлювального ремонту згідно з кошторисом складає:

Розділ 1 (покрівля) - 487171,44 грн (заявлені) / 20168,86 грн (розраховані за параметрами);

Розділ 2 (підлога) - 3440005,16 грн (заявлені) / 348191,39 грн (розраховані за параметрами);

Розділ 3 (стелі) - 1273711,91 грн (заявлені) / 426655,15 грн (розраховані за параметрами);

Розділ 4 (вікна/двері) - 786247,92 грн (заявлені), з них 113519,56 грн вікна, 672728,36 грн - двері / 103776,08 грн, з них 56760,05 грн вікна, 47016,02 грн - двері (розраховані за параметрами);

Розділ 5 (стіни та перегородки) -1 232 116,81 грн (заявлені) /1232116,81 грн (розраховані за параметрами);

Розділ 6 (комунікації) - 752056,26 грн (заявлені) / 752056,26 грн (розраховані за параметрами).

Всього (заявлених витрат) = 7971309,50 грн (не співпадає на 22105,50 грн з визначеної суми 7993415,00 грн).

Всього (за параметрами пошкодженої площі приміщень внаслідок пожежі) - 2882964,55 грн.

Розрахунок збитку Страховика: до категорії застрахованого майна «основні конструкції» за п. 3.1 договору відповідач відносить витрати за покрівлю та вікна (кошторис, розділ 1,4), до категорії застрахованого майна «внутрішнє опорядження» за п. 3.2 Договору відповідач відносить витрати за: підлогу (кошторис, розділ 2), стелі (кошторис, розділ 3), двері (кошторис, розділ 4), внутрішнє опорядження стін і перегородок (кошторис, розділ 5), системи комунікацій будинку до розділу 6 у кошторисі (електропостачання, теплопостачання, вентиляція тощо).

Таким чином, витрати за Договором на підставі вказаних розрахунків у Кошторисі до умов Договору страхування складають: основні конструкції (страхова сума 4350000,00 грн): покрівля: 487171,44 грн, вікна: 113519,56 грн, разом 600691,00 грн. Внутрішнє опорядження (страхова сума 4350000,00 грн) становить 7393000,00 грн (7993415,00 - покрівля 487171,44 - вікна 113519,56), що перевищує ліміт відповідальності Страховика (4350000,00 грн), отже при виплаті буде враховано ліміт Страховика.

Розмір збитку у ліміті Страховика по кошторису (без відрахувань) не має перевищувати 4950691,00 грн (4350000,00 + 600691,00).

Висновки: виплата страхового відшкодування, у разі визнання заявленої події страховою, може складати за двома варіантами:

1 варіант - орієнтовно на підставі нарахованого збитку за вказаними параметрами пошкодження приміщення будівлі внаслідок пожежі, що становить: основні конструкції: 20168,86/покрівля + 56760,05/вікна = 76928,91 грн, внутрішнє опорядження: 348191,39 + 426655,15 + 47016,02 (двері) + 1232116,81 + 752056,26 = 2806035,63 грн.

Разом = 76928,91 + 280635,63 = 2882964,54 грн (по будівельним роботам за наслідки пожежі, що підтверджені).

2 варіант - у визначених лімітах відповідальності Страховика за Договором страхування (до вирахуванням франшизи), що може бути 4950691,00 грн (по будівельним роботам, перелік яких наведений у Кошторисі) (т. 2, а.с. 142-153).

У письмовій заяві свідка ОСОБА_1 зазначила, що у період з 24.02.2022 до 15.06.2022 вона та її чоловік ОСОБА_2 знаходились за межами Харківської області. Громадянин ОСОБА_3 у зазначений період часу, періодично візуально ззовні оглядав за належним їм домоволодінням. 15.06.2022 ОСОБА_3 прибув до будинку за адресою: АДРЕСА_1 та при візуальному огляді будинку виявив ознаки горіння на фасаді та встановив, що будинок підпалений невстановленими особами. При цьому про факт можливого перебування чи слідів можливого перебування на території будинку сторонніх осіб за вказаною адресою ОСОБА_3 нічого не повідомляв. В подальшому невідкладно, після того, як дізналися, що будинок був пограбований та підпалений, було здійснено телефонний дзвінок до ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» та повідомлено про настання страхової події. Крім того, невідкладно, після виявлення пожежі у домоволодінні, вони звернулись до відділу поліції Харківського районного управління поліції № 2 із заявою про злочин. Жодних повідомлень про можливе проникнення чи перебування на території домоволодіння невідомих осіб у період з 24.02.2022 до 15.06.2022 їй не надходило (т. 2, а.с. 172).

Суд оцінює цю заяву як письмове пояснення позивачки, оскільки порядок письмового опитування свідка, відповідно до вимог ст. 93 ЦПК України, не дотриманий.

Листом від 06.06.2024 за вих № 10237/ДВЗ на ім`я ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ПрАТ «Страхова компанія «Євроінс Україна» повідомила про відмову у виплаті страхового відшкодування. Відмова мотивована тим, що відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 року, село Циркуни Харківського району Харківської області було тимчасово окуповано в період часу з 24.02.2022 по 07.05.2022.

20.08.2022, 01.03.2023 на власній сторінці в мережі Facebook начальником СУ ГУНП в Харківській області Сергієм Болвіновим розміщено інформацію про те, що до слідчого управління надійшла цікава заява від жительки області - на її сховищі в Гугл фото почали з`являтись фото та відео невідомих чоловіків у військовій формі, які пиячили та розважались на території її дому (вона в цей час була за кордоном), слідчі встановили особистості окупантів-мародерів, які були в с. Циркуни. Так, зокрема у статті повідомляється про те, що наразі слідчими встановлено 9 персоналій, яким, 28.02.2023 за процесуальним керівництвом Харківської обласної прокуратури, заочно повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 28 та ч. 1 ст. 438 КК України, що виразилося у таємному викраденні чужого майна, поєднаному з проникненням у житло, вчиненому у великих розмірах, в умовах воєнного стану та у незаконному заволодінні транспортним засобом та іншим побутовим майном.

На підтвердження інформації, наданої ОСОБА_13 , у статті від 10.04.2023 інтернет-видання «KharkivToday» вказується, що Київський районний суд Харкова ухвалив рішення щодо надання дозволу прокуратурі на проведення спеціального досудового розслідування стосовно 9 російських окупантів, які пограбували будинок під час тимчасової окупації Циркунів. Вони винесли з будинку майно: ноутбуки, планшети, ігрову приставку, телевізор, пральну машинку, смарт-годинник, мобільні телефони, велосипеди, машину. Вартість викраденого складає понад мільйон гривень. Окупанти знімали себе на викрадені телефони, не враховуючи, що фото та відео зберігалися у сховище Гугл. Власниця гаджетів побачила у «хмарі» знімки загарбників і повідомила до поліції.

З фото та відеофайлів, розміщених начальником Слідчого управління ГУНП в Харківській області ОСОБА_14 на власній сторінці в мережі Facebook 20.08.2022 та 01.03.2023 та інтернет-виданням «KharkivToday» 10.04.2023, вбачається, що місцем скоєння злочинів окупантами-мародерами є: Харківська обл., Харківський р-н, с. Циркуни.

ПрАТ «СК «Євроінс Україна» не відомо, що за наслідками розслідування правоохоронними органами кримінального провадження за фактом знаходження невстановленими особами у формі військовослужбовців російської федерації за адресою Харківська обл., Харківський р-н, с. Циркуни, та кримінального провадження №0001988 від 24.06.2022 за зверненням ОСОБА_3 24.06.2022 прийняте рішення щодо обставин подій, встановлення винних осіб.

Оскільки у ПрАТ «СК «Євроінс Україна» наявні обґрунтовані сумніви щодо того, чи пожежа, яка сталась орієнтовно 13.06.2022 і яка потенційно може бути визнана страховим випадком, не є вчиненою з метою настання страхового випадку, як способу отримання страхового відшкодування, як неправомірної вигоди та приховування майна власником/користувачем будинку з метою укриття наслідків незаконних дій окупаційних військ рф, для підтвердження відповідності нерухомості та майна, зображених на відеоматеріалах, отриманих із вищевказаних відкритих джерел, тій нерухомості та майну, яка знаходиться на території дії Договору страхування, ПрАТ «СК «Євроінс Україна» 19.03.2024 направлено заяву до Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру про проведення фототехнічної експертизи.

Відповідно до Висновку експерта №СЕ-19/104-24/13709-ФП, судовим експертом Дніпропетровського НДЕКЦ МВС підтверджено відповідність нерухомості (окремих приміщень та іншого майна), зображених у відеоматеріалах, де перебувають невстановлені особи у формі військовослужбовців Російської Федерації та нерухомості (окремих приміщень та майна), зображених на світлинах, що зроблені на момент страхування майна за адресою АДРЕСА_1 , за Договором добровільного страхування майна за програмою «Маєток» № -0000004.

11.01.2024 до Офісу Генерального прокурора та Служби безпеки України представниками ПрАТ «СК «Євроінс Україна» подані заяви про вчинення воєнного кримінального правопорушення (злочину), ймовірно здійсненого військовослужбовцями російської федерації, з попередньою кваліфікацією за ч. 1 ст. 438 КК України.

Наразі в матеріалах страхової справи наявні докази перебування невстановлених осіб, одягнених у форму військовослужбовців російської федерації за місцем дії Договору страхування, тобто за адресою АДРЕСА_1 .

Однак, відповідно до листа СУ Національної поліції в Харківській області, згідно з відомостями інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» ОСОБА_2 та ОСОБА_1 до підрозділів поліції ГУНП в Харківській області із заявою про пошкодження, пограбування, підпалу належного їм майна за адресою: АДРЕСА_1 не звертались.

Крім того, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 не звертались із повідомленням про настання страхового випадку з вищевказаних підстав і до ПрАТ «СК «Євроінс Україна», тим самим останні порушили пункт 17.3.1 Договору страхування, згідно з яким при настанні події, яка має ознаки страхового випадку, Страховик повинен негайно, але не пізніше 24 (двадцяти чотирьох) годин повідомити Страховика та письмово підтвердити цей Факт протягом 2 (двох) робочих днів.

Відповідно до п. 21.1.1. Договору страхування, до страхових випадків не відносяться і Страховик не виплачує страхове відшкодування, якщо збитки Страхувальнику нанесені внаслідок війни, військових дій, вторгнення військ, повстання, заколоту, громадських заворушень (крім хуліганства та вандалізму), страйків, конфіскації, примусового вилучення, реквізиції, арешту, внаслідок розпоряджень уряду або будь-якого органу влади.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, керуючись пунктом 20.1., пунктом 21.1.1. Договору страхування, приписами п. 6 ч. 2 статті 104 Закону України «Про страхування», ПрАТ «СК «Євроінс Україна» відмовила позивачці у виплаті страхового відшкодування, оскільки заявлена подія, згідно умов Договору страхування, підпадає під виключення із страхових випадків (т. 2, а.с. 185-189).

З витягу з ЄРДР вбачається, що кримінальне провадження № 0000437 від 05.08.2022 за підозрою 9 осіб за ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 438 КК України направлено до суду з обвинувальним актом 26.04.2023. Відомості про кримінальне правопорушення у цьому кримінальному провадженні внесені на підставі заяви ОСОБА_5 від 05.08.2022 щодо того, що у період часу з 23.02.2022 по 05.05.2022 військовослужбовці збройних сил рф незаконно проникли до будинку АДРЕСА_1 , після чого заволоділи різноманітним майном, що належить ОСОБА_5 .

Допитана у судовому засіданні як свідок ОСОБА_5 показала, що мешкає по АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 є її сусідкою, з якою вона бачилась в останнє ще до вторгнення військ рф. 24.03.2022, вже після захоплення військами рф с. Циркуни, вона виїхала з села. При ній було два телефона (інші чотири телефони було викрадено). В травні 2022 року на її телефон почали приходити фото та відео з військовими рф, на яких вона впізнала свій автомобіль, проте на території якого домоволодіння робились фото вона не знає. Про цю подію вона подала заяви до СБУ та поліції, куди також передала фото і відео, які прийшли їй на телефон, в результаті чого було відкрито кримінальне провадження. ОСОБА_1 про це вона не повідомляла, з нею чи ще будь-ким цими відео та фото не ділилась і не публікувала їх. У березні 2022 року військові рф мешкали у своїх автомобілях. Чи займали вони чиїсь будинки, чи перебували у будинку ОСОБА_1 та чи була у будинку останньої пожежа, вона не знає. До с. Циркуни ОСОБА_5 повернулась у листопаді 2022 року.

Свідок ОСОБА_6 показав, що сім`ю ОСОБА_15 знає, проте спілкувався лише з ОСОБА_16 , чоловіком ОСОБА_1 . Під час окупації с. Циркуни військові рф зайняли деякі будинки, проте у будинку Купцових на той час він військових не бачив. Після деокупації с. Циркуни у травні 2022 року будинок Купцових був цілим, пошкодженим був лише паркан та ворота. Вже влітку він бачив сліди пожежі у будинку Купцових: згорів підвал, стіни та поверхи були у кіптяві, проте не деформовані. При цьому вільного доступу до будинку не було, двері були зачинені на замок.

Будучи допитаним як свідок ОСОБА_7 дав наступні свідчення: він зареєстрований по АДРЕСА_2 , а по сусідству в будинку АДРЕСА_1 до війни мешкала сім`я ОСОБА_15 . На момент окупації с. Циркуни у лютому 2022 року Купцових не було. Він проживав у с. Циркуни до 20-х чисел березня 2022 року, а потім виїхав. До того моменту будинок Купцових не був пошкодженим, російські військові у ньому не проживали. До 20-го березня він фактично постійно з дозволу ОСОБА_2 переховувався у підвалі будинку останнього та виходив коли стихали вибухи та постріли, щоб сходити до себе до дому в туалет, приготувати їжу, тощо. У самому підвалі не готували. Вхід до підвалу був вільний, дверей не було. Нічого вартісного у підвалі не зберігалось, можливо був якісь інвентар. Крім нього там з різною періодичністю переховувалось 10-20 осіб, не одночасно а загалом. Хтось затримувався на 1-3 дні, хтось не витримував і намагався виїхати, хтось переходив до іншого укриття. З односельців він пам`ятає чоловіка на ім`я ОСОБА_17 , який наразі воює. Інших людей знав лише візуально. Сам будинок був зачинений. У підвалі були двері металеві, які, можливо, вели до будинку, проте вони були зачинені. Відомості про те, що в будинку ОСОБА_15 мешкали солдати рф йому не відомі, чи мешкали там військові ЗСУ після деокупації він також не знає. Вже повернувшись до с. Циркуни у червні 2022 року він бачив ознаки пожару в будинку Купцових, який розповсюдився, ймовірно, з підвалу. Проте не з того підвалу, у якому він та інші переховувались, а з іншого, біля центрального входу до будинку, до якого в них доступу не було.

Свідок ОСОБА_11 у судовому засіданні пояснив, що є працівником поліції та на момент окупації с. Циркуни перебував на посаді офіцера Циркунівської громади. В окупації він не опинився, здійснював відбиття нападу російський військ на Харків, в наслідок чого був поранений та потрапив до лікарні. Про те, що військові рф під час окупації займали будинки мешканців с. Циркуни він знає, проте з сім`єю ОСОБА_15 він не знайомий і не знає, чи був зайнятий їх будинок військовослужбовцями рф. Чи був їх будинок пошкоджений або горів він також не знає, як не знає і де цей будинок знаходиться, в якому стані перебував до та після окупації.

Начальник Циркунівскьої цивільно-військової адміністрації ОСОБА_10 , будучи допитаним як свідок, показав, що с. Циркуни перебувало під окупацією з 07:00, 24.02.2022 до, фактично, 05.05.2022. На момент вторгнення рф на територію України він перебував у с. Циркуни, проте в окупації не був. З ОСОБА_1 та ОСОБА_2 він не знайомий, проте знає сина останніх. Де розташований їх будинок, чи був він зайнятий військовими рф, чи відбувались у ньому пожар або крадіжка він не знає. Відомостей щодо звернення Купцових до адміністрації з метою отримання компенсації за пошкодження будинку він не має.

Відповідно до вимог статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статі 76, 77 ЦПК України).

Згідно з вимогами статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, положення вищезазначених процесуальних норм передбачають, що під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.

На підставі наданих доказів судом установлено, що на час звернення до суду із позовом відповідачем не було прийнято рішення щодо виплати або відмови у виплаті страхового відшкодування через, на думку відповідача, неможливість дослідження застрахованого майна, яке знаходиться недалеко від зони бойових дій. Рішення про відмову у виплаті страхового відшкодування прийнято відповідачем 06.06.2024 під час розгляду справи. Відмову у виплаті страхового відшкодування страховик пов`язав з настанням події, що не відноситься до страхових випадків (п. 21.1.1 Договору страхування) та, зокрема, порушенням з боку ОСОБА_1 та ОСОБА_2 п. 17.3.1 Договору страхування не повідомлення страховика про настання страхового випадку з підстав пошкодження, пограбування, підпалу застрахованого майна.

Оцінюючи висновок фототехнічної експертизи як доказ за критеріями належності, допустимості, достовірності і достатності, суд враховує, що експертиза проведена на підставі фото та відео, наданих відповідачем. Висновок про тотожність об`єктів на фото та відео доводить, що надані відповідачем зображення є тотожними (тобто за значенням слова: такими самими, однаковими, цілком подібними, схожими один з одним за своєю суттю й зовнішніми ознаками та виявом). Разом з тим зазначений висновок експерта, враховуючи наявність інших доказів, не є достатнім для висновку, що знищення, викрадення і пошкодження застрахованого майна відбулося саме у наслідок дій військових під час окупації с. Циркуни Харківської області.

01.01.2024 введений в дію Закон України «Про страхування» 1909-IX, з цього ж дня втратив чинність Закон України «Про страхування» від 07.03.1996 № 85/96-ВР, отже надалі суд керується Законом України «Про страхування» від 07.03.1996 № 85/96-ВР у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про страхування» (далі Закон) страховий випадок це подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити страхову виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі.

Згідно з ч.ч. 16-18 ст. 9 Закону страхове відшкодування страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку. Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник. Непрямі збитки вважаються застрахованими, якщо це передбачено договором страхування. У разі коли страхова сума становить певну частку вартості застрахованого предмета договору страхування, страхове відшкодування виплачується у такій же частці від визначених по страховій події збитків, якщо інше не передбачено умовами страхування. Франшиза частина збитків, що не відшкодовується страховиком згідно з договором страхування.

Згідно з ст. 16 Закону договір страхування, це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору (стаття 16 Закону України «Про страхування»).

Відповідно до статті 979 ЦК України (в редакції закону, яка діяла на час виниклих правовідносин) за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Аналіз ст. 990, 991 ЦК України, ч. 2 ст. 8, ч. 1 ст. 25 Закону України «Про страхування» свідчить, що обов`язок страховика здійснити виплату страхового відшкодування страхувальнику виникає у разі, якщо такий страховий випадок прямо передбачений умовами договору страхування. Якщо ж подія, що настала, не може бути кваліфікована як страховий випадок відповідно до вимог договору страхування або закону, обов`язок у страховика здійснити страхову виплату не виникає.

Підстави для відмови страховика у здійсненні страхової виплати або страхового відшкодування встановленні ст. 991 ЦК України та ст. 26 Закону України «Про страхування», згідно з якими страховик має право відмовитися від здійснення страхової виплати у разі: 1) навмисних дій страхувальника або особи, на користь якої укладено договір страхування, якщо вони були спрямовані на настання страхового випадку, крім дій, пов`язаних із виконанням ними громадянського чи службового обов`язку, вчинених у стані необхідної оборони (без перевищення її меж), або щодо захисту майна, життя, здоров`я, честі, гідності та ділової репутації; 2) вчинення страхувальником або особою, на користь якої укладено договір страхування, умисного злочину, що призвів до страхового випадку; 3) подання страхувальником завідомо неправдивих відомостей про об`єкт страхування або про факт настання страхового випадку; 4) одержання страхувальником повного відшкодування збитків за договором майнового страхування від особи, яка їх завдала; 5) несвоєчасного повідомлення страхувальником без поважних на те причин про настання страхового випадку або створення страховикові перешкод у визначенні обставин, характеру та розміру збитків; 6) наявності інших підстав, встановлених законом. Договором страхування можуть бути передбачені також інші підстави для відмови здійснити страхову виплату, якщо це не суперечить закону. Рішення страховика про відмову здійснити страхову виплату повідомляється страхувальникові у письмовій формі з обґрунтуванням причин відмови.

З наведених положень вбачається, що у разі настання страхового випадку страховик зобов`язаний виплатити страхове відшкодування, а інші умови договору страхування є підставою для відмови у виплаті лише в тому разі, якщо таке порушення положень договору страхувальником перешкодило страховику переконатись, що ця подія є страховим випадком і має оцінюватись судом у кожному конкретному випадку.

Аналогічні правові позиції висловив Верховний Суд у постановах від 17.05.2022 у справі 569/6553/20, від 29.07.2020 у справі 501/212/17 від 29.07.2020.

Судом встановлено, що основною підставою рішення від 06.06.2024 про відмову у виплаті страхового відшкодування є настання події, що є виключенням зі страхових випадків. Саме цю обставину після прийняття рішення про відмову у виплаті страхового відшкодування відповідач доводив під час судового розгляду справи.

Так, згідно з п. 21.1.1 Договору страхування до страхових випадків не відносяться і Страховик не виплачує страхове відшкодування, якщо збитки Страхувальнику нанесені внаслідок війни, військових дій, вторгнення військ, повстання, заколоту, громадських заворушень (крім хуліганства та вандалізму), страйків, конфіскації, примусового вилучення, реквізиції, арешту, внаслідок розпоряджень уряду або будь-якого органу влади.

Предметом цього спору є невиплата страхового відшкодування через настання таких подій пожежі та викрадення майна.

Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, які затверджені Наказом Міністерства розвитку громад та територій України 28 лютого 2025 року № 376 та зареєстровані в Міністерстві юстиції України 11 березня 2025 року за № 380/43786, с. Циркуни Циркунівської сільської територіальної громади перебувало під окупацією у період з 24.02.2022 до 07.05.2022.

На підставі акту про пожежу, показів свідків, висновку судової пожежно-технічної, вибухотехнічної, будівельно-технічної та товарознавчої експертизи суд вважає доведеним, що пожежа сталась у проміжок часу між 10.06.2022 та 15.06.2022, тобто більш ніж через місяць після деокупації с. Циркуни, не пов`язана із артилерійськими обстрілами, ракетними чи бомбовими ударами, із вибухом бойового припасу, отже не пов`язана з бойовими діями, таким чином пожежа є страховим випадком відповідно до п. 5.1 Договору страхування і у відповідача настав обов`язок з виплати страхового відшкодування.

Разом із тим суд вважає, що позивачкою не доведено належними доказами, що розкрадання майна не є виключенням зі страхових випадків через таке: ОСОБА_1 посилається, що виявлення розкрадання майна відбулося одночасно із виявленням пожежі, тобто 15.06.2022. У період з 24.02.2022 до 15.06.2022 вона та її чоловік ОСОБА_2 перебували за межами Харківської області, отже ймовірно крадіжка відбулась саме у вказаний проміжок часу. Проте ні точна дата, ні обставини злочину не встановлені, тобто вважати доведеним, що крадіжка є страховим випадком та відбулась не у наслідок злочинних дій військових рф чи загалом через військові дії неможна.

Відповідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, а доказів того, що крадіжка є страховим випадком і не підпадає під виключення, зазначені у п. 21 Договору страхування, позивачкою не надано.

Ураховуючи викладене, суд вважає доведеним, що стався страховий випадок - пожежа, унаслідок чого відповідач має виплатити позивачці страхове відшкодування у межах страхових сум в обсязі відновлювального ремонту та спричинених матеріальних збитків, які призвели до повного або часткового знищення, пошкодження майна від пожежі, а не від інших протиправних дій.

Крім того, відповідач зазначав про порушення позивачкою умов договору в частині несвоєчасного повідомлення страховика про пожежу, несвоєчасне повідомлення позивачкою про пошкодження, пограбування та підпал належного їй майна.

Дії страхувальника при настанні страхового випадку визначені розділом 17 Договору страхування, а саме: при настанні події, що має ознаки страхового випадку, Страхувальник повинен: п. 17.1.1 вжити всіх можливих та доцільних заходів для врятування та збереження пошкодженого застрахованого майна; п. 17.1.2 негайно повідомити державні Компетентні органи (органи внутрішніх справ, пожежного нагляду, аварійні служби, підрозділ МНС і т.п.) та викликати їхнього представника для забезпечення документального оформлення події, що відбулася, та в результаті якої пошкоджено застраховане майно; п. 17.1.3 негайно, але не пізніше 24 (двадцяти чотирьох) годин, повідомити Страховика та письмово підтвердити цей факт протягом 2 (двох) робочих днів; п. 17.1.4 вжити всіх можливих заходів для встановлення осіб відповідальних за настання страхового випадку та відомостей про них; п. 17.1.5 зберегти пошкоджене майно та місце події в не змінному вигляді протягом 7 (семи) календарних днів після настання події і надати можливість для огляду представником Страховика. Якщо з міркувань безпеки або зменшення розміру збитку, або вимоги державних органів, або по незалежним від Страхувальника обставинам збереження в незмінному вигляді місця настання події неможливо, Страхувальник зобов`язаний здійснити доступні заходи щодо збору та збереженню Інформації про пошкоджені об`єкти майна і місце події, у тому числі фото та/або відеоматеріалів і інших документів до початку змін, п. 17.2 при невиконанні п. 17.1 Договору, у тому числі, у зазначені строки, Страхувальник повинен на вимогу Страховика надати письмові докази того, що він не мав можливості виконати ці умови, п. 17.3 у разі неподання Страховику письмових доказів неможливості виконання п. 17.1 Договору з поважних причин, Страховик має право відмовити у виплаті страхового відшкодування частково або повністю.

Так, судом установлено та визнано сторонами, що страховику усно повідомлено про виявлення пожежі 15.06.2022, 17.06.2022 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 подані письмові повідомлення про настання події, в яких зазначено, що унаслідок події пошкоджень зазнало наступне майно: руйнування цокольного поверху внаслідок пожежі, задимлення інших поверхів, крадіжка предметів побуту та техніки.

Відомості щодо цієї події внесені до ЄРДР за ч. 1 ст. 270 КК України, тобто порушення встановлених законодавством вимог пожежної або техногенної безпеки, якщо воно спричинило виникнення пожежі або аварії, якою заподіяно шкоду здоров`ю людей або майнову шкоду у великому розмірі.

У висновку комплексної експертизи експерт посилається на протокол допиту потерпілого ОСОБА_2 , який повідомив про викрадене або знищене внаслідок певних дій майно та надано перелік майна, яке майно знищене/пошкоджене унаслідок пожежі та яке було викрадене (т. 1, а.с. 71-74), отже відомості про викрадення майна надані органу досудового розслідування під час допиту потерпілого. Чи були ці відомості про вчинення кримінального правопорушення крадіжки майна у встановленому КПК Україні порядку внесені до ЄРДР даних немає.

З заявами про вчинення кримінального правопорушення: крадіжки, знищення чи пошкодження майна у наслідок інших дій ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до правоохоронних органів не звертались, проте на думку суду, повідомлення правоохоронних органів про пожежу та під час допиту про крадіжку майна, страховика про пожежу і крадіжку у даному випадку є дотриманням п. 17 Договору.

Таким чином порушення позивачкою або ОСОБА_2 п. 17.1.3 Договору страхування (або неіснуючого пункту 17.3.1 Договору, який зазначений у рішенні страховика про відмову у виплаті страхового відшкодування) судом не встановлено.

Крім того суд вважає, що дії відповідача з приводу тривалого неприйняття рішення про виплату чи відмову у виплаті страхового відшкодування під приводом неможливості проведення дослідження, відкриття кримінального провадження, проведення власного розслідування протягом 2 років з моменту повідомлення про настання події, не можна вважати виправданими, розумними та обґрунтованими, а доводи останнього про передчасність позивачки звернення до суду з позовом є помилковими, оскільки право на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів гарантоване ст. 4 ЦПК України.

Отже, позовні вимоги про стягнення страхового відшкодування та похідні вимоги про стягнення пені та 3% річних від суми грошового зобов`язання мають бути задоволені, проте частково з урахуванням установленого судом страхового випадку пожежі. Натомість, позовна вимога позивачки про визнання дій відповідача неправомірними щодо невиплати страхового відшкодування не має бути задоволена, оскільки оцінка правомірності дій відповідача є підставою позову, а не способом захисту порушеного права позивачки. Задоволення цієї вимоги не призведе до захисту прав останньої, тому є неефективним способом захисту.

Щодо розміру страхового відшкодування.

Оцінюючи докази, надані сторонами в обґрунтування розміру страхового відшкодування, суд частково погоджується із доводами відповідача, зазначеними в аналітичній довідці (т. 2, а.с. 142-152), а саме в частині неправильної методики розрахунку позивачкою суми, належної до сплати, оскільки Договір страхування дійсно має три категорії з визначенням виду застрахованого майна та страхової суми:

п. 3.1 основні конструкції: несучі стіни, перегородки, міжповерхові перекриття, вхідні двері, ролети, скляні елементи (вітражі, скляні стіни, віконне і дверне скло, віконні і дверні рами; зовнішні оздоблення; обмежники земельної ділянки (стіни, паркани тощо); тераси та прибудови; резервуари для газу та рідкого палива (без вмісту), призначені для опалення; підземна та наземна інженерна інфраструктура, підсобні приміщення та споруди; вольєри; дитячі майданчики; підпірні стіни, плавальні басейни тощо страхова сума 4350000,00 грн;

п. 3.2 внутрішнє опорядження: елементи опорядження, що зафіксовані на основних конструкціях, зокрема, але не виключно: інженерні комунікації (системи електропостачання, газопостачання, водопостачання, каналізації та опалення); внутрішнє оздоблення (покриття стель, стін, підлог, включаючи теплу підлогу, штукатурку та улаштування центральної стяжки, двері (внутрішні) тощо); стаціонарне інженерне обладнання (сантехнічне обладнання, системи очищення та нагріву води, повітря, сауни й парильні (індивідуальні), системи безпеки (відео, звукові та інші), протипожежні системи, комп`ютерні та телефонні мережі, жалюзі тощо); антенні, сонячні, вітрові, термоустановки тощо страхова сума 435000,00 грн;

п. 3.3, п.п. 3.3.1 вміст (рухоме майно) та додаткове покриття весь використовуваний вміст, який є власністю страхувальника та інших осіб, котрі мешкають із страхувальником і ведуть із ним спільне господарство, а саме, але не виключно, предмети домашнього побуту та домашньої обстановки (предмети інтер`єру, меблі, вбудовані меблі, побутова техніка, холодильники, аудіо та відео апаратура, оргтехніка, комп`ютери, спортивне та туристичне обладнання, інструменти, будівельні матеріали для приватного застосування, велосипеди, дитячі візки, інвентар, автомобільні приналежності, тощо); акваріуми, тощо страхова сума 5378000,00 грн;

п. 3.3, п.п. 3.3.2 додаткове покриття: особисті речі (у тому числі одяг, хутро, взуття і т.п.), готівка та/або цінне майно (грошові знаки, валюта, ощадні книжки, пластикові картки, дорогоцінні прикраси, а т.ч. благородні метали та дорогоцінні камені, колекції поштових марок, монет), ландшафтний дизайн (у тому числі лісові насадження), зимові сади страхова сума 170000,00 грн.

Згідно з висновками комплексної судової пожежно-технічної, вибухотехнічної, будівельно-технічної та товарознавчої експертизи, проведеної по матеріалам досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0001988 від 24.06.2022, (висновок №25021/25022/25315/25316/15318/-15402 складений 06.04.2023) вартість матеріальної шкоди (ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок пожежі), складає 7993415 грн, розмір матеріального збитку, завданого власнику майна внаслідок певних дій, станом на 22.06.2022 складає 2441069,56 грн.

Отже, додавання всіх страхових сум та віднімання від отриманої суми сум вартості відновлювального ремонту та матеріальної шкоди є неправильним. Для визначення належної до сплати суми страхового відшкодування необхідно розподілити застраховане майно за категоріями відповідно до умов Договору страхування, що можливо зробити за розділами Кошторису.

Методику розрахунку розміру відновлювального ремонту за розділами, яка наведена відповідачем в аналітичній довідці, суд оцінює критично через таке: відповідачем огляд застрахованого майна не проведений, доказів, що представник відповідача, який підписав аналітичну довідку, є експертом, до довідки не додано. Як убачається з висновку експертизи, розрахунок експертом здійснений на підставі відповідних правових актів та програмного комплексу «Будівельні технології КОШТОРИС». Тому здійснений розрахунок за розділами кошторису, на підставі вартості будівельних робіт за кошторисом, загальновиробничих витрат, кошторисного прибутку, коштів на покриття адміністративних витрат без спеціальних знань, формул, застосування необхідних коефіцієнтів, програмного забезпечення та з іншою площею пошкоджень не приймається судом як належний доказ розміру відновлювальних робіт та, відповідно, страхового відшкодування. Клопотань про призначення експертизи з метою визначення оспорюваних площ, пошкоджень, сум відповідачем під час судового розгляду не заявлено.

Згідно зі зведеним кошторисним розрахунком вартості об`єкта будівництва (т. 1, а.с. 160-166), який є додатком до висновків комплексної експертизи, прямі витрати по кошторису дорівнюють 5905067,00 грн, з них Розділ 1 (Покрівля) = 362242,00 грн, Розділ 2 (Підлога) = 2599774,00 грн, Розділ 3 (Стелі) = 924010,00 грн, Розділ 4 (Прорізи віконні та дверні) = 595062,00 грн, Розділ 5 (внутрішнє спорядження стін і перегородок) = 891135,00 грн, Розділ 6 (Системи комунікацій будинку (електропостачання, теплопостачання, вентиляція, тощо) = 532844,00 грн.

Вартість ЕММ = 12879,00 грн, загальновиробничі витрати = 573685,00 грн, кошторисна заробітна плата = 1216857,00 грн, середній розряд робіт = 3,7 розряд, всього по кошторису = 6478752,00 грн. Кошторисна трудомісткість = 15808,30 люд-год.; Кошторисний прибуток (7,65 грн./люд.-г.) = 120933,00 грн, Кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій (3,89 грн./люд.-г.) = 61494,00 грн; Податок на додану вартість = 1332236,00 грн, отже всього в сумі = 7993415,00 грн.

Таким чином, у кошторисі наявні відомості щодо прямих витрат за кожним розділом, без розрахунку за розділами загальновиробничих витрат, кошторисного прибутку, коштів на покриття адміністративних витрат, ПДВ тощо.

Для визначення граничної суми страхового відшкодування з усіма складовими за кожним розділом достатньо скористатися математичним співвідношенням частин до цілого, наприклад: за розділом 1 - 362242 грн (прямі витрати за розділом 1) співвідносяться до 5905067 грн (прямі витрати за усіма розділами) як невідома вартість відновлювальних робіт за розділом 1 з урахуванням видатків до загальної вартості відновлювальних робіт за кошторисом з урахуванням видатків 7993415 грн. Тобто 362242 грн співвідноситься до 5905067 грн, як «х» співвідноситься до 7993415, тому х = 362242*7993415/5905067 = 490350,17 грн вартість відновлювального ремонту за розділом 1, яка включає в себе прямі витрати, загальновиробничі витрати, кошторисний прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат, ПДВ тощо.

Аналогічним чином судом розраховано суми відновлювального ремонту з усіма складовими за кожним розділом та отримано: Розділ 1 (Покрівля) = 490350,17 грн, Розділ 2 (Підлога) = 3519193,35 грн, Розділ 3 (Стелі) = 1250789,43 грн, Розділ 4 (Прорізи віконні та дверні) = 805507,80 грн, Розділ 5 (внутрішнє спорядження стін і перегородок) = 1206288,07 грн, Розділ 6 (Системи комунікацій будинку (електропостачання, теплопостачання, вентиляція, тощо) = 721286,18 грн, а всього за розділами 7993415,00 грн.

До категорії застрахованого майна, яка визначена у п. 3.1 Договору страхування належать витрати у Розділі 1 (Покрівля) = 490350,17 грн та витрати у Розділі 4 (Прорізи віконні та дверні) = 805507,80 грн, а всього 1295857,97 грн, що не перевищує страхової суми за п. 3.1 Договору страхування.

До категорії застрахованого майна, яка визначена у п. 3.2 Договору страхування належать витрати у Розділі 2 (Підлога) = 3519193,35 грн, у Розділі 3 (Стелі) = 1250789,43 грн, у Розділі 5 (внутрішнє спорядження стін і перегородок) = 1206288,07 грн, у Розділі 6 (Системи комунікацій будинку (електропостачання, теплопостачання, вентиляція, тощо) = 721286,18 грн, а всього 6697557,03 грн, що перевищує страхову суму у розмірі 4350000,00 за п. 3.2 Договору страхування.

Таким чином сума страхового відшкодування на покриття витрат з відновлювального ремонту будинку становить: 4350000+1295857,97=5645857,97 грн (без урахування франшизи).

Оскільки суд вважає недоведеним настання страхового випадку у вигляді викрадення майна, не підлягає стягненню вартість майна, яка зазначена ОСОБА_2 у переліку як викрадене (перелік з 21 одиниці викраденого майна, зазначений у комплексній експертизі, т. 1. а.с. 74). Також суд не стягує з відповідача суму вартості майна, яке згоріло унаслідок пожежі (за переліком знищеного майна з 3 одиниць, т. 1, а.с. 72 стелі, стіни, підлога), оскільки витрати на відновлювальний ремонт вказаних конструкцій ураховані кошторисом. Крім того суд не стягує суму вартості майна, яке пошкоджено унаслідок пожежі (за переліком з 36 одиниць, т. 1, а.с. 72, 73 вікна (п. 1), килимове покриття (п. 2), керамічна плитка (п. 3), двері (п. 4), елементи даху, бітумна черепиця, підкладаючий килим (п. 6), сходів (п. 10), плінтуса та перила сходів (п. 11), розетки та вимикачі (п. 22), шпалер (п. 24), вхідні двері (п. 26), дверей міжкімнатних (п. 27), шпалери (п. 35)), оскільки ці витрати теж враховані кошторисом.

Суд відмовляє у стягненні вартості пошкодженого майна - камінного порталу з натурального каменю мармуру та оніксу (п. 5), оскільки його вартість не визначена експертом. Крім того, за висновком експерта враховано вартість трьох світильників накладних (п. 15), а у переліку пошкодженого майна потерпілий вказує один світильник, отже суд стягує вартість за один пошкоджений світильник.

У таблиці № 1 висновку експертизи визначено вартість майна та збитку, заподіяного власнику (т. 1, а.с. 122-157).

Отже, суд стягує з відповідача на користь позивачки вартість майна, пошкодженого пожежею, за переліком потерпілого, дослідженим експертом, а саме: сантехніка (п. 7), душова кабіна (п. 8), ванна з гідро-аеромасажем (п. 9), світильники (п. 12), люстри (п. 13, 14), люстри, світильник та один світильник накладний (п. 15), телевізор (п. 16), кондиціонер (п. 17), кондиціонери (п. 18), витяжка (п. 19, холодильна шафа (п. 20), штори (п. 21), топка чугунка (п. 23), радіатори (п. 25), більярдний стіл з кіями та наборами шарів (п. 28), стіл обідній (п. 29), стілець обідній (п. 30), кухня (п. 32), тумба (п. 32), крісло (п. 33), кран для ванної, кришка унітазу, кран для кухні, кран для біде та рукомийника, сифон (п. 34), ванна (п. 36) всього в сумі 1333750,77 грн. Дане майно відноситься до категорії застрахованого майна за п. 3.3. Договору страхування, його вартість не перевищує страхову суму.

За таких умов сума страхового відшкодування, яка складається з витрат відновлювального ремонту будинку та матеріального збитку, завданого власнику майна унаслідок пожежі, становить: 4350000 + 1295857,97 + 1333750,77 =6979608,74 грн 1000 грн (франшиза) = 6978608,74 грн.

Отже позовна заява в частині стягнення страхового відшкодування має бути задоволена частково, а саме у розмірі 6979608,74 грн.

Щодо стягнення пені.

Згідно з п. 15.4.3. Договору №-0000004 добровільного страхування майна за Програмою «Маєток» від 09 вересня 2021 року Страховик зобов`язаний протягом двох (двох) робочих днів, як тільки стане відомо про настання страхового випадку, вжити заходів щодо оформлення всіх необхідних документів для своєчасної виплати страхового відшкодування.

Відповідно до п. 15.4.4. Договору страхування Страховик зобов`язаний при настанні страхового випадку виплатити страхове відшкодування у строки та на умовах передбачених договором.

Згідно з п. 19.1. Договору страхування рішення про виплату або відмову у виплаті страхового відшкодування приймається Страховиком протягом 10 (десяти) робочих днів з дня отримання Страховиком всіх необхідних документів, що страхувальник надає для підтвердження факту настання страхового випадку та визначення розміру завданих збитків шляхом складання страхового акта або акта про відмову у виплаті страхового відшкодування відповідно.

Судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що ОСОБА_1 02.06.2023 надала Страховику всі необхідні документи, зазначені в Розділі 18 Договору, отже, 10 робочих днів з 02.06.2023 закінчились 15.06.2023, тобто період прострочення виплати страхового відшкодування розпочався 16.06.2023.

Відповідно до ст. 992 ЦК України в разі несплати страховиком страхувальникові або іншій особі страхової виплати страховик зобов`язаний сплатити неустойку в розмірі, встановленому договором або законом (статті 992 ЦК України).

Згідно з ч. 3 ст. 16 Закону України «Про страхування» однією з істотних ознак договору страхування є визначення в ньому відповідальності за невиконання або неналежне виконання умов договору.

У п. 15.5.2 Договору страхування зазначено, що за несвоєчасне здійснення виплати страхового відшкодування Страховик несе майнову відповідальність шляхом сплати за кожен день прострочення виконання пені від суми грошового зобов`язання у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період за який сплачується пеня.

Таким чином пеня за період з 16.06.2023 до 25.12.2023 від суми страхового відшкодування 6978608,74 грн становить 1497819,75 грн (розрахунок пені здійснено за допомогою онлайн калькулятора https://calculator.in.ua/index та долучено до матеріалів справи), отже суд задовольняє позов в частині стягнення пені частково, на зазначену вище суму.

Щодо 3% річних (ст. 625 ЦПК України).

Статтею 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань.

Правом вимагати сплатити суму боргу з урахуванням індексу інфляції, а також трьох процентів річних кредитор наділений у силу нормативного закріплення зазначених способів захисту майнового права та інтересу.

За змістом ч. 2 ст. ст. 625 ЦК України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних як складова грошового зобов`язання та особлива міра відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації від боржника за неналежне виконання зобов`язання.

Саме такого правового висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19 червня 2019 року у справі № 646/14523/15-ц (провадження № 14-591цс18).

Отже, позивачка обґрунтовано просить стягнути на її користь 3% річних за весь час прострочення, тому позов в цій частині має бути задоволений, проте частково, виходячи зі встановленої судом суми страхового відшкодування за заявлений у позовній заяві період з 16.06.2023 до 25.12.2023 на суму 110701,77 грн (розрахунок 3% річних здійснено за допомогою онлайн калькулятора https://calculator.in.ua/index та долучено до матеріалів справи).

До виниклих правовідносин не застосовується п. 18 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України, згідно з яким у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення з 24 лютого 2022 року, оскільки дія вказаного пункту не розповсюджується на спірні правовідносини.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

При зверненні до суду позивачка не сплачувала судовий збір за 1 немайнову вимогу та за сукупністю вимог майнового характеру. Позов задоволений частково на суму 8587130,26 грн, отже з відповідача на користь держави має бути стягнутий судовий збір у сумі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 15140,00 грн.

Позивачкою заявлено про стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 40000,00 грн, а відповідачем заявлено про стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 302000,00 грн та витрат на проведення експертного дослідження. Крім того відповідачем понесені витрати по сплати судового збору за надання доступу до записів судового засідання на суму 90,84 та 90,84 грн (т. 3, а.с. 48, 75), позивачем понесені аналогічні витрати на суму 90,84 грн (т. 3, а.с. 112). Про розподіл цих витрат сторони не заявляли, в орієнтовні розрахунки судових витрат не включали, хоча останні є витратами, пов`язаним з вчиненням процесуальних дій, необхідних для розгляду справи.

Таким чином під час ухвалення рішення суд не вирішує питання щодо розподілу вказаних судових витрат, а сторони мають діяти у порядку, встановленому ч. 8 ст. 141, ст. 270 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 81, 82, 141, 229, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Євроінс Україна» про захист прав споживачів та стягнення страхового відшкодування за договором добровільного страхування майна за Програмою «Маєток» задовольнити частково.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Євроінс Україна» на користь ОСОБА_1 страхове відшкодування за договором добровільного страхування майна за Програмою «Маєток» №-0000004 від 09.09.2021 у розмірі 6978608,74 грн (шість мільйонів дев`ятсот сімдесят вісім тисяч шістсот вісім гривень 74 копійки).

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Євроінс Україна» на користь ОСОБА_1 пеню від суми грошового зобов`язання у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожен день прострочення виплати страхового відшкодування у розмірі 1497819,75 грн (один мільйон чотириста дев`яносто сім тисяч вісімсот дев`ятнадцять гривень 75 копійок).

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Євроінс Україна» на користь ОСОБА_1 3% річних у розмірі 110701,77 (сто десять тисяч сімсот одна гривня 77 копійок).

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Євроінс Україна» на користь держави судовий збір у розмірі 15140,00 грн (п`ятнадцять тисяч сто сорок гривень 00 копійок).

У решті позовних вимог відмовити.

Відомості про позивача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована: АДРЕСА_3 .

Відомості про відповідача: Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Євроінс Україна», , місцезнаходження: 03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 102.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його оголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його оголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 10.07.2025.

Суддя А.Ю. Скотар