СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/3218/25
ун. № 759/4190/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Горбенко Н.О., за участю секретаря судового засідання Чугай В.М., позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Завірюхи Н.С., представника законного представника ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 - адвоката Цимбал Н.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Києві заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Завірюхи Н.С. про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до представника відповідача ОСОБА_2, яка діє в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Київська міська рада про виділення в натурі частини будинку із спільної часткової власності в окремий об`єкт нерухомого майна, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

Представник позивача подала заяву про збільшення позовних вимог, в якій просила визнати за ОСОБА_1 право власності на виділені їй в натурі рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 15 квітня 2011 року приміщення 2-1 площею 8,1 кв.м., приміщення 2-2 площею 11,7 кв.м., приміщення 2-3 площею 11 кв.м., що становить 45/100 частину будинку АДРЕСА_1 та являє собою відокремлену квартиру, як на окрему одиницю та виділити зазначену частину будинку в окремий об`єкт нерухомого майна та при припинити її право власності на 45/100 частин буд. АДРЕСА_1 .

Представник позивача та позивач у судовому засіданні підтримали заяву про збільшення позовних вимог та просили прийняти її до розгляду.

Представник відповідача у судовому засіданні не заперечувала щодо прийняття заяви про збільшення позовних вимог.

Інші учасники процесу у судове засідання не з`явилися, про час та місце проведення судового засіданні повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Зважаючи на викладене, суд визнав за можливе провести судове засідання за відсутності представника третьої особи.

Вивчивши заяву представника позивача про збільшення позовних вимог в частині визнання права власності, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

ЦПК України передбачає право позивача змінити предмет або підставу позову, тому необхідно чітко розуміти поняття й ознаки цих правових явищ. При цьому, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Верховний суд у постанові № 910/18389/20 зробив висновок про те, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи вищевикладене, суд розцінює заяву представника позивача як заяву про зміну предмета позову.

В аспекті можливості чи неможливості прийняття до розгляду такого процесуального документу як «нова редакція позовної заяви», суд виходить з того, що відповідно до практики ЄСПЛ надмірний формалізм вважається порушенням права на справедливий суд, а відтак вважає за можливе прийняти до розгляду заяву представника позивача про збільшення позовних вимог та розглядати справу з урахуванням викладення позовних вимог позивача у редакції від 14.04.2025 року.

Звідси, приймаючи до уваги зміст поданої заяви про збільшення позовних вимог, суд доходить висновку про наявність підстав для її задоволення.

Керуючись: ст.ст.13, 49, 258-261 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Прийняти до розгляду заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Завірюхи Н.С. про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до представника відповідача ОСОБА_2, яка діє в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Київська міська рада про виділення в натурі частини будинку із спільної часткової власності в окремий об`єкт нерухомого майна.

В подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу, іншому відповідачу та третій особі у справі копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзиви, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити відповідачам, третій особі у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу, іншому відповідачу, третій особі й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою на порталі судової влади України в мережі Інтернет - https://sv.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 14 липня 2025 року.

Суддя Н.О.Горбенко