Справа № 642/2485/25
Провадження № 2/642/1113/25
РІШЕННЯ

Іменем України

10 липня 2025 року м. Харків

Холодногірський районний суд м. Харкова

у складі головуючого судді Вікторова В.В.

за участю секретаря Гриценко О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження у місті Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Холодногірського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати укладений між нею та відповідачем шлюб, зареєстрований 07 червня 2024 року Бориспільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №296.

В обґрунтування позову зазначено, що 07 червня 2024 року сторони уклали шлюб. Дітей подружжя не має. Позивач зазначає, що приблизно з січня 2025 року сторони проживають окремо, шлюбні відносини між ними припинено. Причиною їх припинення стало те, що між сторонами постійно виникали сварки та непорозуміння з різних причин, зокрема, щодо подружнього життя, ведення господарства та різних поглядів на життя. Подальше спільне життя і збереження шлюбу позивач вважає неможливим, оскільки це суперечить її інтересам, на розірванні шлюбу наполягає.

Ухвалою Холодногірського районного суду м. Харкова від 09 травня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

05.06.2025 року від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Коротенка О.І. надійшло клопотання про перехід з розгляду в порядку спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження у зв`язку з тим, що відповідач має намір подати зустрічний позов у справі, що можливо здійснити лише під час підготовчого засідання у справі.

Ухвалою Холодногірського районного суду м. Харкова від 09 червня 2025 року залишено без задоволення заяву представника відповідача адвоката Коротенка Олега Івановича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

17.06.2025 року представником відповідача ОСОБА_2 - адвокатом Коротенко О.І. до суду подано зустрічну позовну заяву про стягнення з ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та стягнення грошових коштів, набутого під час шлюбу. Одночасно із зустрічною позовною заявою подано клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Холодногірського районного суду м. Харкова від 18 червня 2025 року відмовлено у прийнятті зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та стягнення грошових коштів, набутого під час шлюбу, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Клопотання представника відповідача адвоката Коротенка Олега Івановича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишено без задоволення.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не прибула, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не прибув, про розгляд справи повідомлявся належним чином, про що свідчить поштове повідомлення, яке повернулося на адресу суду з відміткою про отримання.

Представник відповідача адвокат Коротенко О.І. у судове засідання не прибув, про розгляд справи повідомлявся належним чином, про що свідчить його підпис в явочному листі та довідка про отримання СМС-повідомлення, про причини неявки суду не повідомив. Подав до суду через системи «Електронний суд» заяву про направлення матеріалів цивільної справи до Харківського апеляційного суду на виконання ухвали від 08.07.2025 року про витребування матеріалів справи.

Згідно з ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Щодо направлення цивільної справи №642/2485/25 до Харківського апеляційного суду за заявою представника відповідача, суд дійшов наступного висновку.

Згідно п. 1 Розділу IX. Інструкції в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України № 814 від 20.08.2019 року, направлення справи за межі суду, у тому числі до апеляційної чи касаційної інстанції, до іншого місцевого суду, до експертних установ для проведення експертизи, до слідчих органів тощо, а також повернення справи за належністю до місцевого чи апеляційного суду здійснюється на підставі відповідного процесуального документа.

Станом на 10.07.2025 ухвала з Харківського апеляційного суду від 08.07.2025 року про витребування матеріалів справи №642/2485/25 до Холодногірського районного суду м.Харкова для виконання не надходила.

Враховуючи, що чинним законодавством не передбачено направлення матеріалів справи за клопотанням сторони, суд вважає, що заява представника є передчасною, а тому не підлягає задоволенню.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи, та вважає можливим продовжити розгляд справи за відсутності сторін повідомлених про її розгляд належним чином на підставі доказів, наявних в матеріалах цивільної справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що 07 червня 2024 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 уклали шлюб, зареєстрований Бориспільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №296, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 07.06.2024 року

Від шлюбу подружжя дітей не має.

Сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, не підтримують шлюбних стосунків, наміру зберігати сім`ю не мають.

Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Згідно із статтею 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За змістом ч. 1 ст. 110, ст. 112 Сімейного кодексу України (далі - СК України) позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітніх дітей та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, проте, як встановлено судом, позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем.

Позивач скористалася наданим правом та звернулася до суду з позовом у даній справі, наполягає на розірванні шлюбу.

Згідно з положеннями ч.ч. 3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Одночасно згідно із статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15.01.2020 у справі № 200/952/18 (провадження № 61-14859св19) викладена правова позиція відповідно до якої шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. З цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Надання строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

Сторони у справі не заявляли клопотань про надання часу для примирення. При цьому позивач наполягає на розірванні шлюбу, а відповідач не надав будь-яких заперечень з цього питання.

Суд, перевіривши фактичні обставини справи письмовими доказами, дійшов висновку про те, що подальше подружнє життя суперечитиме інтересам позивача, збереження сім`ї є неможливим. З урахуванням викладеного, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Як було встановлено під час розгляду справи, позивач ОСОБА_1 після реєстрації шлюбу прізвище не змінювала.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно частини 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позивач не просила стягувати судові витрати з відповідача у разі задоволення позову, враховуючи принцип диспозитивності, встановлений статтею 13 ЦПК України, суд не здійснює розподіл судових витрат, понесених позивачем під час розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12-13, 76-81, 141, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 07 червня 2024 року Бориспільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №296.

Залишити судові витрати за позивачем.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк з дня оголошення рішення.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РОНКПП: НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення складено 10.07.2025 року.

Суддя В.В. Вікторов