СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/6724/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2025 рокуСуддя Святошинського районного суду м. Києва Шум Л.М., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/2 частину квартири, суд-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 в особі свого представника адвоката Басараб Н.В. звернулася до Святошинського районного суду м. Києва з позовом про визнання права власності на 1/2 частину квартири.

Розглянувши подані матеріали, вбачається наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, виходячи з такого.

Згідно з ч. 4ст. 177 ЦПК Українидо позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до підпунктів 1, 2 п. 1 ч. 2ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду позовної заяви немайнового характеру0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно ізЗаконом України «Про державний бюджет України на 2025 рік`прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні з 01 січня 2024 року становить 3028,00 грн. Позивач визначив ціну позову від вартості майна в розмірі 1281 329,35 грн.

Отже, при поданні позову позивач повинен сплатити судовий збір, з урахуванням ціни позову, у розмірі 12813,29грн., водночас матеріали позовної заяви доказів сплати судового збору не містять.

При цьому, одночасно з позовною заявою, позивачем заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання позивач послався на те, що знаходиться у скрутному матеріальному положенні, оскільки наразі, нажаль, тимчасово не працює. У зв`язку з відсутністю в нього доходу, розмір судового збору буде перевищувати 5% розміру його річного доходу. На підтвердження вказаних обставин надав:- довідку про доходи з Святошинської районної державної адміністрації управління соціальної та ветеранської політики про джерела,суми нарахованого доходу зідно якої за період з жовтня 2024 по березень 2025року отримує по 2,120,00 грн. щомісячно.

Ознайомившись з клопотанням позивача, суддя приходить висновку, що у його задоволенні належить відмовити, виходячи з таких підстав.

Згідно з ч. 1, 3ст. 136 ЦПК Українисуд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно дост. 8 Закону України «Про судовий збір`враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу вказаних норм законодавства вбачається, що особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести у своєму клопотанні доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплати ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, єдиною підставою для розстрочення/відстрочення/звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони.

Питання зменшення розміру судового збору є правом суду і застосовується у виключних випадках, зазначених у законі, за наявності лише вагомих для цього підстав.

Водночас, жодна із наданих довідок не є доказом того, що розмір судового збору у цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Разом із тим, як вбачається з позову, позивач мав можливість звернутись платною правовою допомогу.

Крім того, вищевказані довідки самі по собі, не охоплюють повний дохід фізичної особи, оскільки, окрім зазначених доказів, доказами, які у своїй сукупності підтверджують дохід фізичної особи, зокрема, є: банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, документи про заборгованість за комунальні послуги, документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження, відомості про відсутність рухомого чи нерухомого майна, від яких позивач може отримувати доходи, тощо.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Тому, враховуючи відсутність будь-яких інших доказів наявності обставин, передбаченихст. 8 Закону України «Про судовий збір`для звільнення позивача від сплати судового збору, суд приходить висновку про відмову позивачеві у задоволенні його клопотання, а тому останньому належить сплатити судовий збір на загальних підставах.

Відповідно дост. 185 ЦПК Українисуддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175і177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням зазначеного, відповідно до ч. 1ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху з повідомленням про це особи, якою подано позов і наданням їй строку для усунення зазначених недоліків5 днів з дня отримання копії цієї ухвали, шляхом сплати судового збору, з урахуванням ціни позову, у розмірі 12813,29грн., з поданням доказів про його сплату.

На підставі викладеного, керуючись ст.175,176,185,260 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору-відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/2 частину квартири- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.М. Шум