Провадження № 2/752/7308/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

17 липня 2025 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі головуючого - судді Машкевич К.В., за участю секретаря - Зінченка Д.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом і просить розірвати шлюб з відповідачем, посилаючись на те, що сім`я розпалась і примирення неможливе.

Посилається в заяві на те, що 27 жовтня 2012 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві за актовим записом №750, між ними був зареєстрований шлюб.

Від шлюбу мають дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зазначає, що подружні відносини між ними фактично розірвані, спільне господарство не ведуть. Шлюб має формальний характер. Подальше збереження шлюбу суперечить його інтересам.

На підставі вищевикладеного просить задовольнити позов.

Ухвалою суду від 11 червня 2025 року в справі було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

01 липня 2025 року на адресу суду надійшло клопотання від відповідача, в якому вона визнає позов.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 27 жовтня 2012 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, видане Відділом реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у місті Києві, за актовим записом №750.

Від шлюбу мають дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановлено, що за час спільного проживання сторони не змогли створити міцної та дружньої сім`ї. Різні погляди на життя та різні характери призвели до розпаду сім`ї. Сторони проживають окремо, спільний побут не ведуть. Шлюб існує формально.

За визначенням ст.3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

З цього законодавчо сформульованого поняття сім`ї випливає, що однією із ознак сім`ї є спільне проживання та спільний побут подружжя.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року « Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому,що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, їхніх дітей, що мають істотне значення.

З точки зору ст.24 СК України шлюб має ґрунтуватися на вільній згоді чоловіка та жінки.

Зважаючи на принцип рівноправності чоловіка та жінки, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною.

Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу.

Виходячи з обставин, встановлених судом, умов проживання сторін та взаємовідносин в шлюбі, відсутність взаємної підтримки, як подружжя, категоричної позиції позивача з приводу розірвання шлюбу та його небажання продовжувати шлюб, виходячи з рівноправ`я шлюбного союзу, суд приходить до висновку, що сім`я сторін розпалася, поновлена бути не може, а тому суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача та розірвання шлюбу.

Приписами ч. 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Положеннями ч. 1 ст. 142 ЦПК України визначено, що у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, що кореспондується з ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір».

Враховуючи визнання позову відповідачем, позивачу з державного бюджету підлягає поверненню 50 відсотків сплаченого нею за подання позову судового збору (1211,20 грн.), що становить 605,60 грн.

Іншу частину сплаченого позивачем судового збору (605,60 грн.) слід стягнути на її користь з відповідача.

Керуючись ст.ст.3, 104,110,112-113 Сімейного кодексу України, ст.ст. ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 82, 141, 197, 259, 263 - 265, 268, 273 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 27 жовтня 2012 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у місті Києві, за актовим записом №750, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.

Повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 з державного бюджету 50 відсотків судового збору в сумі 605,60 грн., сплаченого за подання позову відповідно до квитанції №МНСВ-ССЕЕ- СЕ45-РТН7 від 29 травня 2025 року.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 - 605,60 грн. судового збору сплаченого за подання позову.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або уразі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя К.В. Машкевич