У х в а л а

30 червня 2025 року

м. Київ

Справа № 932/15338/19

Провадження № 61-5009ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І. - розглянув питання щодо відкриття касаційного провадження

за касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржник), інтереси якого представляє адвокат Коломоєць Сергій Володимирович (далі - адвокат),

на рішення Новокодацького районного суду міста Дніпра (раніше - Ленінський районний суд м. Дніпропетровська) від 28 червня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 19 березня 2025 року

у справі за позовом скаржника до ОСОБА_2 (далі - замовник будівництва), Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (далі - УДАБК Дніпровської міської ради) про усунення перешкод у користуванні власністю, відновлення становища, яке існувало до порушення, зобов`язання вчинити певні дії та

в с т а н о в и в:

1. У жовтні 2019 року скаржник звернувся до суду з позовом, у якому з урахуванням уточнених вимог просив:

- визнати недійсним наказ (розпорядження) Головного архітектурно-планувального управління Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради № 170 від 13 жовтня 2016 року про видачу замовнику будівництва будівельного паспорта «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 »;

- визнати недійсним повідомлення про початок виконання будівельних робіт «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 » № ДП 71, зареєстроване 16 листопада 2016 року УДАБК Дніпровської міської ради;

- визнати об`єкт «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 » самочинним будівництвом;

- визнати недійсною декларацію № ДП 17 про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснили на підставі будівельного паспорта, зареєстрованого 6 квітня 2020 року УДАБК Дніпровської міської ради;

- усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою, розташованою за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом проведення замовником будівництва перебудови об`єкта самочинного будівництва - індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 , - у спосіб, не пов`язаний із його знесенням.

2. 28 червня 2024 року Новокодацький районний суд міста Дніпра ухвалив рішення, згідно з яким відмовив у задоволенні позову.

3. 19 березня 2025 року Дніпровський апеляційний суд прийняв постанову, згідно з якою залишив без змін рішення суду першої інстанції.

4. 17 квітня 2025 року адвокат в інтересах скаржника сформував у системі «Електронний суд» касаційну скаргу (вх. № 12282/0/220-25 від 17 квітня 2025 року), у якій просив скасувати зазначені судові рішення й ухвалити нове - про задоволення позову. Обґрунтував так:

- суди першої й апеляційної інстанцій під час ухвалення оскаржених рішень не врахували письмові докази, які беззаперечно вказували на протиправність дій замовника будівництва під час будівництва житлового будинку з грубими порушеннями протипожежних та екологічних норм на земельній ділянці, що межує із земельною ділянкою скаржника. Зокрема повністю проігнорували висновок експерта № 3918/3919-22, складений за результатом проведення судової будівельно-технічної експертизи від 29 листопада 2023 року, у якому експерт встановив, що будинок, споруджений замовником будівництва, не відповідає проектно-технічній документації та вимогам актів у галузі будівництва, зокрема тих, що стосуються пожежної безпеки та санітарних розривів між будівлями. Крім того, суди попередніх інстанцій проігнорували Інформаційну довідку Інспекції ДАБК у Дніпропетровській області від 16 липня 2014 року № Ш-189/5/06, відповідь Державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області від 26 вересня 2016 року № 40-22-(90-9)/9446, наказ Інспекції ДАБК у Дніпропетровській області від 16 липня 2014 року № 100, відповідь Інспекції ДАБК у Дніпропетровській області від 24 липня 2014 року № 189/6/06;

- за невиконання приписів щодо усунення порушень в сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил протягом 2012 - 2016 років замовника будівництва неодноразово притягували до адміністративної відповідальності. Це підтверджують копії листа Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 40-704-(90-9)/9148 від 16 вересня 2016 року, Інформаційної довідки Інспекції ДАБК у Дніпропетровській області від 16 липня 2014 року № Ш-189/5/06;

- вимоги відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування про зобов`язання особи, яка, маючи дозвіл на будівництво нерухомого майна, допустила істотне відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, чи істотне порушення будівельних норм і правил, провести відповідну перебудову можна заявити як у разі, коли ці відхилення допущені під час будівництва нерухомості, так і внаслідок її перебудови під час експлуатації (частина сьома статті 376 ЦК України).

Під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема, недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних й інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їхню міцність і безпечність. Вирішуючи питання про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, суди повинні у кожному випадку з`ясувати, зокрема, наскільки збудована будівля за розміром відповідає площі, поверховості, розміщенню й іншим умовам, передбаченим проєктом; як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів на планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок тощо.

У необхідних випадках для з`ясування питань, що виникають під час розгляду таких справ і потребують спеціальних знань, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може призначити відповідну експертизу (див. постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 липня 2019 року у справі № 462/469/14-ц, Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 червня 2019 року у справі № 388/314/15-ц, Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 травня 2020 року у справі № 726/824/15-ц);

- суди першої й апеляційної інстанцій не врахували висновки, викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 червня 2019 року у справі № 388/314/15-ц, зокрема, про те, що оскільки порушення протипожежних вимог несе потенційну загрозу життю, здоров`ю та майну особи, таке порушення треба усунути;

- будівельний паспорт є документом з даними містобудівних та архітектурних вимог індивідуального будівництва, на підставі якого у визначених законодавством випадках здійснюється будівництво. Цей паспорт не надає замовнику право на виконання підготовчих і будівельних робіт, оскільки право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт набувається на підставі поданого до уповноваженого органу повідомлення. Видача будівельного паспорта на об`єкти самочинного будівництва не передбачена (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 23 грудня 2019 року у справі № 127/24194/17);

- оскільки будинок замовник будівництва спорудив без отримання документів, це вказує на самочинність такої побудови. Тому капітальна споруда, не набувши статусу нерухомої речі, є будівельними матеріалами, які можна перебудувати шляхом перенесення стіни на визначену будівельними нормами відстань (8 метрів);

- застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц);

- суд може застосувати не встановлений законом спосіб захисту лише за наявності двох умов одночасно: по-перше, якщо вважатиме, що жодний установлений законом спосіб захисту не є ефективним саме у спірних правовідносинах, а, по-друге, якщо вважатиме, що задоволення викладеної в позові вимоги позивача зумовить ефективний захист його прав чи інтересів (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц).

5. Одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) (частина перша статті 394 ЦПК України).

6. Верховний Суд вважає, що є підстави для відкриття касаційного провадження. Касаційна скарга подана у визначений статтею 390 ЦПК України строк із дотриманням вимог статті 392 ЦПК України. У цій скарзі є доводи, які потребують перевірки, щодо передбачених пунктами 1 і 4 частини другої статті 389 ЦПК України підстав касаційного оскарження.

Керуючись статтями 260, 261, 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд

у х в а л и в :

1. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Новокодацького районного суду міста Дніпра від 28 червня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 19 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про усунення перешкод у користуванні власністю, відновлення становища, яке існувало до порушення, та зобов`язання вчинити певні дії.

2. Витребувати з Новокодацького районного суду міста Дніпра цивільну справу № 932/15338/19.

3. Роз`яснити учасникам справи право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, впродовж десяти днів із дня отримання цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Судді Д. А. Гудима
Є. В. Краснощоков
П. І. Пархоменко