Справа № 305/2427/25
Провадження по справі 2-о/305/60/25
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

16.07.2025. Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , представником якої є, Ридай Назар Васильович , заінтересована особа ОСОБА_3 про видачу обмежувального припису,-

ВСТАНОВИВ:

15.07.2025, ОСОБА_1 , представником якої є, Ридай Назар Васильович , звернулися в суд із заявою про видачу обмежувального припису відносно ОСОБА_3 на строк 6 місяців, яким заборонити ОСОБА_3 наближатися на відстань менше 100 метрів до місця проживання ОСОБА_1 , вести телефонні переговори з ОСОБА_1 або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб.

В обґрунтування поданої заяви представник заявниці ОСОБА_1 , адвокат Ридай Назар Васильович, зазначає, що ОСОБА_3 , 01.06.2025, близько 17 години 20 хвилин знаходячись по АДРЕСА_1 на грунті особистих неприязних відносин, з метою уникнення конфлікту по відношенню до своєї колишньої родички ОСОБА_1 , спровокувала словесну суперечку, зокрема нецензурно виражалась та ображала заявницю. Окрім цього, ОСОБА_3 , продовжуючи діяти умисно, з метою запобігання тілесних ушкоджень усвідомлюючи протиправність своїх дій, нанесла ОСОБА_1 рукоядкою від парасолі декілька ударів в область правої руки та обличча. Зазначає, що ОСОБА_3 , продовжуючи діяти умисно, з метою спричинення тілесних ушкоджень та доведення своїх намірів до кінця, нанесла рукою декілька ударів в область руки та обличча ОСОБА_1 , внаслідок чого остання впала на землю. Таким чином, ОСОБА_3 своїми незаконними діями, спричинила ОСОБА_1 , легкі тілесні ушкодження, які призвели до короткочасного розладу здоров`я. Внасліок отриманих тілесних ушкоджень, ОСОБА_1 , було госпіталізовано до районної лікарні. У зв`язку з чим, ОСОБА_1 звернулася до Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області із заявою про вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.125 КК України. 25.06.2025, відносно ОСОБА_3 , відкрито кремінальне провадження та направлено обвинувальний акт до Рахівського районного суду Закарпатської області. Зазначає, що видача обмежувального припису щодо ОСОБА_3 забезпечить дієвий, ефективний та невідкладний захист заявниці від домашнього насильства, буде сприяти недопущенню повторних випадків.

Проаналізувавши матеріали поданої заяви, суд встановив обставини, що перешкоджають судовому розгляду та зазначає наступне.

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожний із процесуальних кодексів встановлює обмеження щодо кола питань, які можуть бути вирішені в межах відповідних судових процедур. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.

Цивільний процесуальний кодекс України (далі - ЦПК України) визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Правилами глави 13 ЦПК України визначено, що розгляд справ про видачу і продовження обмежувального припису провадиться в порядку окремого провадження, а правилами ст. 294 цього Кодексу встановлено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до правил ст.350-2 ЦПК України, заява провидачу обмежувального припису може бути подана особою, яка постраждала від домашнього насильства або її представником у випадках визначених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

При цьому, статтею 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» (далі - Закон) визначено значення термінів, які вживаються в цьому ж законі, зокрема:

Домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але неперебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала, а також погрози вчинення таких діянь.

Крім того, ч.2 ст.3 Закону визначено, що дія законодавствапро запобіганнята протидіюдомашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб: подружжя; колишнє подружжя; наречені; мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя); особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти; особи, які мають спільну дитину (дітей); батьки (мати, батько) і дитина (діти); дід (баба) та онук (онука); прадід (прабаба) та правнук (правнучка); вітчим (мачуха) та пасинок (падчерка); рідні брати і сестри; інші родичі: дядько (тітка) та племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри, двоюрідний дід (баба) та двоюрідний онук (онука); діти подружжя, колишнього подружжя, наречених, осіб, які мають спільну дитину (дітей), які не є спільними або всиновленими; опікуни, піклувальники, їхні діти та особи, які перебувають (перебували) під опікою, піклуванням; прийомні батьки, батьки-вихователі, патронатні вихователі, їхні діти та прийомні діти, діти-вихованці, діти, які проживають (проживали) в сім`ї патронатного вихователя.

Згідно з п.7 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» обмежувальний припис стосовно кривдника це встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи.

Разом з тим, як вбачається зі змісту заяви ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису та доданих до неї документів, заявниця та заінтересована особа не є родичами, не проживають (проживали) спільно однією сім`єю та не відносяться до інших категорій осіб, перерахованих у ч.2 ст.3 Закону, тому на них не поширюються правовідносини, пов`язані із домашнім насильством.

Згідно з п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України заява повертається у випадку, якщо її підписано собою, яка не має права її підписувати.

Як випливаєзі змісту ст.350-2 ЦПК України, заява про видачу обмежувального припису може бути подана особою, яка постраждала від домашнього насильства або її представником у випадках визначених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», до яких заявниця ОСОБА_1 , не відноситься.

Окрім цього, на думку суду, наявність відкритого кримінального провадження до винесення обвинувального вироку судом, не може свідчити про винуватість ОСОБА_3 у насильстві щодо ОСОБА_1 .

Вказаний висновок суду узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 14 липня 2021 року у справі №643/15988/20, згідно із якою звернення заявника до органів поліції та внесення відомостей про кримінальні провадження до Єдиного реєстру досудових розслідувань не підтверджують факт вчинення домашнього насильства, не є доказом вини у вчиненні кримінального правопорушення, враховуючи, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду (стаття 62 Конституції України).

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч.5 ст. 185 ЦПК України).

Таким чином, зваживши у сукупності наведені вище обставини, суд вважає заяву ОСОБА_1 , представником якої є, адвокат Ридай Назар Васильович, заінтересована особа: ОСОБА_3 про видачу обмежувального припису підписано особою, яка не має права її підписувати (не є особою, яка постраждала від домашнього насильства).

Крім того, ст.44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами недопускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, враховуючи, що заява про видачу обмежувального припису підписано особою, яка не має права її підписувати (не є особою, яка постраждала від домашнього насильства) та є завідомо безпідставною, таку заяву належить вважати неподаною та повернути заявнику.

Керуючись ст.ст.10, 19, 185, 260, 350-2 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву подану ОСОБА_1 , представником якої є, Ридай Назар Васильович , заінтересована особа ОСОБА_3 про видачу обмежувального припису - вважати неподаної та повернути заявниці, разом з усіма поданими до неї матеріалами.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до апеляційного суду Закарпатської області через Рахівський районний суд Закарпатської області.

Суддя Рахівського районного суду: М.О. Марусяк