Справа № 216/4144/23
провадження 2/216/233/25
УХВАЛА

іменем України

10 липня 2025 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді Цимбалістенко О.В.,

за участю

секретаря судового засідання Радочин Д.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань №5 приміщення суду в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Донченко Вікторії Леонідівни, Приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Папучи Марини Олександрівну про визнання недійсним договору дарування,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Донченко Вікторії Леонідівни, Приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Папучи Марини Олександрівну про визнання недійсним договору дарування.

06 червня 2024 року на адресу суду від представника відповідача Платошина О.М. надійшло клопотання про витребування доказів у справі, а саме: у органу дізнання Криворізького РУП ГУНП у Дніпропетровській відомостей щодо стану розслідування кримінального провадження №0002096 від 17.10.2023 року за ст. 190 КК України, а саме: пред`явлення підозри, направлення обвинувального акту до суду, закриття кримінального провадження, тощо для долучення відомостей до справи № 216/4144/23.

Крім цього 03 вересня 2024 року ОСОБА_1 надав суду клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Належним чином повідомлені сторони у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи 10 липня 2025 року без її участі та участі позивача.

Від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про відкладення судового засідання 10 липня 2025 року у зв`язку з хворобою.

Від представника відповідача ОСОБА_4 , адвоката Платошина О.М. надійшли клопотання про відкладення розгляду справи 10 липня 2025 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Частиною 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Оскільки від відповідача ОСОБА_2 25 березня 2024 року, 01 квітня 2024 року, 04 квітня 2024 року, 15 квітня 2024 року, 24 травня 2024 року, 19 червня 2024 року, 02 вересня 2024 року, 18 лютого 2025 року та 30 червня 2025 року та представника відповідача ОСОБА_4 , адвоката Платошина О.М. 18 лютого 2025 року та 10 липня 2025 року надходили заяви про відкладення розгляду справи, суд з огляду на неодноразове відкладення розгляду справи за клопотаннями учасників та те, що підготовче судове засідання триває з 22 вересня 2023 року вважає за можливе провести засідання 10 липня 2025 року та вирішити заявлені раніше клопотання учасників справи.

Суд, дослідивши клопотання представника відповідача та позивача, а також матеріали справи та враховуючи вимоги законодавства, дійшов наступного висновку.

Щодо клопотання представника відповідача про витребування доказів, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до частини 1 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

При цьому, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частина 5 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що однією з основних засад цивільного судочинства є змагальність сторін.

Положення частини 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України визначають, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частина 5 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України).

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Частинами 1, 2 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Водночас, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази (частини 1-3 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України).

Слід звернути увагу на те, що приписи статті 84 Цивільного процесуального кодексу України не обмежують суд в праві витребувати необхідні для розгляду справи докази колом учасникiв даного судового процесу, тобто суд наділений правом витребувати такі докази також від iнших підприємств, установ та організацій, державних та інших органів чи посадових осіб, незалежно від їх участі у справі.

Необхідно враховувати, що за змістом системного аналізу приписів статей 89, 263, 376 Цивільного процесуального кодексу України, з метою забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, на суд покладено обов`язок всебічно та повно з`ясувати і дослідити обставини справи, що мають значення для її вирішення по суті.

Відповідно до частини 1 статті 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

При цьому, згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 376 Цивільного процесуального кодексу України неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, є підставами для скасування або зміни судового рішення.

Таким чином, суд, розглядаючи справу, має вживати заходів до всебічного й повного встановлення обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов`язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності, проте суд наділяється в тому числі організаційно-розпорядчими повноваженнями, необхідними для здійснення ним функцій органу правосуддя та прийняття законних і обґрунтованих судових актів.

Слід зазначити, що вказані висновки в тому числі відповідають рекомендаціям Ради Європи, членом якої є Україна.

Так, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне клопотання представника відповідача про витребування доказів задовольнити та витребувати докази.

Щодо клопотання позивача про призначення судової будівельно- технічної експертизи суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

У відповідності до п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (ч.1 ст. 104 ЦПК України).

Відповідно до положень Наказу Міністерства Юстиції України від 8 жовтня 1998 року №53/5 «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-медичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» (далі - Інструкція) до основних видів експертиз відноситься інженерно-технічна: інженерно-транспортна (автотехнічна, транспортно-трасологічна, залізнично-транспортна); дорожньо-технічна; будівельно-технічна; оціночно-будівельна; земельно-технічна; оціночно-земельна; експертиза з питань землеустрою; пожежно-технічна; безпеки життєдіяльності; гірничотехнічна; інженерно-екологічна; електротехнічна; комп`ютерно-технічна; телекомунікаційна.); товарознавча: машин, обладнання, сировини та товарів народного споживання; автотоварознавча; транспортно-товарознавча; військового майна, техніки та озброєння (п.п. 1.2.2, 1.2.4).

Згідно п. 3.3. Інструкції у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Враховуючи суть заявлених позовних вимог, з метою правильного та об`єктивного вирішення справи, суд вважає за необхідне призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити судовому експерту Бихно Марині Володимирівні, поклавши витрати з проведення експертизи на позивача ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України призначення по справі експертизи є підставою для зупинення провадження у справі.

Оскільки для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, провадження у справі на час проведення експертизи необхідно зупинити.

Керуючись статтями 76, 81, 84, 103, 104, 223, 247, 252, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_4 адвоката Платошина О.М. про витребування доказів задовольнити.

В порядку статті 84 Цивільного процесуального кодексу України витребувати:

- у органу дізнання Криворізького РУП ГУНП у Дніпропетровській області, адреса: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр. Поштовий, буд. 71, відомості щодо стану розслідування кримінального провадження №0002096 від 17.10.2023 року за ст. 190 КК України, а саме: пред`явлення підозри, направлення обвинувального акту до суду, закриття кримінального провадження, тощо для долучення відомостей до справи № 216/4144/23.

Витребувані докази подати Центрально-Міському районному суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Великого Кобзаря, 12)

Відповідно до частини 7 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Клопотання позивача адвоката Кухтіна Валерія Вікторовича про призначення судової будівельно-технічної експертизи задовольнити.

Призначити у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Донченко Вікторії Леонідівни, Приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Папучи Марини Олександрівну про визнання недійсним договору дарування судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Бихно Марині Володимирівни (50086, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Героїа АТО, 54/41).

На вирішення експертизи поставити наступні питання:

- Чи відповідає житловий будинок з господарчими побудовами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 технічному паспорту, виготовленого КП ДОР «Криворізьке БТІ» від 09.12.2010 року?

- Чи відповідає житловий будинок з господарчими побудовами, розташованого за Ещресою: АДРЕСА_1 технічному паспорту 0960/11-22 від 14.11.2022 року виготовленим ТОВ «Макспроект»?

- Чи відповідає житловий будинок з господарчими побудовами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 технічному паспорту 1563/08-23 від 23.08.2023 року виготовленим ТОВ «Макспроект»?

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за дачу заздалегідь неправдивого висновку, а також за відмову без поважних причин від виконання покладених на експерта обов`язків.

Витрати з проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який не зареєстрований та проживає за адресою проходження військової служби у військовій частині НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ).

Роз`яснити сторонам про наслідки ухилення від участі в експертизі відповідно до ст. 109 ЦПК України - у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В.ЦИМБАЛІСТЕНКО