Провадження № 2-зз/761/39/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді: Пономаренко Н.В.

з участю секретаря: Яцишина А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву відповідачки ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 757/43364/18-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання правочинів недійсними у частині, поділ спільного сумісного майна подружжя, -

в с т а н о в и в:

у травні 2025 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла заява відповідачки ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову застосованих ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 13.06.2018 у справі №757/40789/16-ц, а саме: скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності відповідачу ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Заява про скасування заходів забезпечення позову обґрунтована тим, що ухвалою Печерського районного суду міста Києва у справі №757/40789/16-ц від 13 червня 2018 у справі №757/40789/16-ц за заявою позивача винесено ухвалою про забезпечення шляхом накладення арешту зокрема на квартиру АДРЕСА_1 , яка нагледить на праві власності ОСОБА_7 (Т. 1 а.с. 20).

Заява мотивовано тим, що 16 квітня 2025 року ухвалою суду позов ОСОБА_8 залишено без розгляду, а тому на момент подання даного клопотання, відсутні правові підстави для подальшої дії заходів забезпечення позову, вжитих в межах розгляду цієї справи.

Учасники судового розгляду в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином. У поданій заяві про скасування заходів забезпечення позову відповідачка просила провести розгляд заяви без їх участі.

Дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 31 червня 2018 у справі №757/40789/16-ц заяву представника відповідача за первісним (позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 - ОСОБА_9 про забезпечення позову - задоволено. Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 . Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_3 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 . Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_5 (Т. 1 а.с. 20).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 27 серпня 2018 року у цивільній справі № 757/40789/16-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про поділ майна подружжя вимоги роз`єднано (виділено) в окреме провадження, а саме у частині зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2023 року справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання правочинів недійсними у частині, поділ спільного сумісного майна подружжя, передати на розгляд до Шевченківського районного суду м. Києва.

Так, як вбачається з матеріалів справи ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13 червня 2019 року у справі № 757/40789/16-ц скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13 червня 2018 року у справі № 757/40789/16-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя. Знято арешт з об`єкту нерухомого майна, належного ОСОБА_2 , а саме квартири АДРЕСА_3 .

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16.12.2024 закрито підготовче провадження по справі та призначити її до судового розгляду по суті в загальному провадженні.

Вподальшому, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16 квітня 2025 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання правочинів недійсними у частині, поділ спільного сумісного майна подружжя, - залишено без розгляду (Т. 4 а.с. 34-36).

Відповідно до ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Згідно ч. 9,10 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Таким чином, у забезпеченні позову в межах справи № 761/43364/18-ц (757/40789/16-ц) - відпала потреба, оскільки фактично, на час розгляду вказаної заяви, вищевказаний позов залишено без розгляду.

Відповідно до ч.1, 2, 4 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування. Суд вправі скасувати вид забезпечення позову по будь-якій справі, яка знаходиться в його провадженні, коли відпаде потреба в ньому або в забезпеченні позову взагалі. Скасування заходів забезпечення позову слід відрізняти від скасування ухвали про забезпечення позову. Різниця полягає в тому, що заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів.

Враховуючи зазначені норми ЦПК України, беручи до уваги те, що позовну заяву було залишено без розгляду, однак в ухвалі суду від 16.04.2025 не вирішено питання щодо заходів забезпечення позову, а тому наявні правові підстави для задоволення заяви про скасування заходів забезпечення, а заходи забезпечення позову - скасуванню в часині накладеного арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_5 .

Таким чином, за вказаних обставин, заява про скасування заходів забезпечення позову підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 158, 268, 352-356 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

заяву відповідачки ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 757/43364/18-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання правочинів недійсними у частині, поділ спільного сумісного майна подружжя, - задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, застосовані відповідно до ухвали Печерського районного суду м. Києва від 13 червня 2018 року у справі № 757/40789/16-ц, а саме: скасувати накладений арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_5 .

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.261 ЦПК України.

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено: 02.07.2025

Суддя: