Провадження №2/331/1954/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2025 року м. Запоріжжя

Олександрівський районний суд міста Запоріжжя в складі:

головуючого судді Скользнєвої Н.Г.,

за участю секретаря Постарнак М.М.

розглянув в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Ведмедовської Ганни Олексіївни до Запорізької міської ради про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

01.05.2025 року від ОСОБА_1 в особі представника адвоката Ведмедовської Г.О. до Олександрівського (колишній Жовтневий) районного суду міста Запоріжжя надійшла позовна заява до Запорізької міської ради, за результатами розгляду якої просить визначити позивачці додатковий строк тривалістю в чотири місяці з дня набрання рішення законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в російській федерації, Краснодарський край, Канівський район, ст-ця Канівська.

В обґрунтування позовної вимоги зазначив, що у вересні 2021 р. мати заявниці ОСОБА_2 виїхала на територію Російської Федерації. 24.02.2022 на території України розпочалася повномасштабна війна. У зв`язку із закриттям кордонів, у ОСОБА_2 виникли перепони у повернені додому. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла.

16.04.2024 Відділом запису актів громадського стану Канівського району Красноярського краю було видано довідку про смерть № А-01052.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина до складу якої увійшла квартира розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Після того, як ОСОБА_1 довідалася про смерть своєї матері, вона відразу звернулася до нотаріуса за консультацією щодо умов відкриття спадщини після покійної матері. Однак, від нотаріуса позивачка довідалася, що оскільки спадкодавець помер не в Україні, тому в реєстрі актів цивільного стану відсутні відомості про його смерть та, відповідно, він не може прийняти заяву про прийняття спадщини без оригіналу свідоцтва про смерть.

Отримати оригінали документів ОСОБА_1 змогла лише у липні 2024 р. Отримати раніше, зазначені документи, позивачка не могла через припинення дипломатичних відносин між Україною та РФ.

Після отримання оригіналів документів щодо смерті матері (у серпні 2024 р.) ОСОБА_1 звернулася до спеціалістів щодо їх перекладу.

Пізніше вона звернулася до приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Воробйова М.Д.

Однак, 23.08.2024 позивачка отримала від нотаріуса довідку-роз`яснення про те, що ОСОБА_1 пропустила строки для прийняття спадщини після покійної матері.

На підставі викладеного, просить суд визначити їй додатковий чотирьохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Олександрівського районного суду м. Запоріжжя від 05 травня 2025 року зазначену справу прийнято до розгляду та відкрито провадження, вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначено справу у підготовче судове засідання. Зобов`язано Четверту запорізьку державну нотаріальну контору надіслати на адресу суду відомості щодо заведення спадкової справи після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; місце смерті: рф, Краснодарський край, Каневський район, ст-ца Каневська. (а.с. 46-47).

22 травня 2025 року від Четвертої запорізької державної нотаріальної контори надійшла Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру. (а.с. 38)

Ухвалою Олександрівського районного суду міста Запоріжжя від 06 червня 2025 року підготовче провадження по справі закрито; справу призначено до розгляду по суті. (а.с. 71)

Представник позивачки адвокат Ведмедовська Г.О. надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. (а.с. 74)

Представник відповідача - Запорізької міської ради в судове засідання не з`явився, проте надав заяву про розгляд справи у його відсутність. (а.с. 63-64)

Суд, вивчивши позовні вимоги позивача, перевіривши їх доказами, наявними в матеріалах справи, приходить до наступного.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є матір`ю позивачки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 від 20.06.1974 р., актовий запис № 1392; копією свідоцтва про укладення шлюбу серія НОМЕР_2 від 17.03.1995 р., актовий запис № 264. (а.с. 9)

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим Відділом ЗАГС Канівського району управління ЗАГС Красснодарського краю. (а.с. 10-16)

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої входить належна їй на праві власності квартира АДРЕСА_2 .

Зазначена квартира належала спадкодавцю на праві приватної власності на підставі Договору дарування від 09.02.2016 року посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Редькою В.П. за № 101. (а.с. 17-18)

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 81202791 від 16.05.2025 р. із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ніхто не звертався. (а.с. 67)

Упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини, позивачка не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки її матір померла поза межами України, а тому в реєстрі актів цивільного стану відсутні відомості про її смерть. Отримати оригінали документів ОСОБА_1 змогла лише у липні 2024 р. Отримати раніше, зазначені документи, позивачка не могла через припинення дипломатичних відносин між Україною та РФ.

Після отримання оригіналів документів щодо смерті матері, ОСОБА_1 звернулася до спеціалістів щодо їх перекладу. Збір та легалізація документів про смерть матері, у позивачки зайняв певний час.

23 серпня 2024 року приватним нотаріусом ЗМНО Воробйовим М.Д. надано довідку-роз`яснення, якою ОСОБА_1 повідомлено, що завести спадкову справу після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 громадянки Російської Федерації ОСОБА_2 , нотаріус не має можливості, у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустив строк для її прийняття, встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України та відсутнє підтвердження факту спільної реєстрації. Згідно п.п.3.15 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 року № 296/5, якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. (а.с. 6зв.)

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

За правилами статей 12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).

Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до Постанови Верховного Суду України від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18 , судом у описовій частині визначено мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права: За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, обставини викладені вище, для позивачки є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Вивчивши надані сторонами докази, суд вважає можливим позов ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Запорізької міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити, так як позивачка з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини.

Тому, суд вважає необхідним визначити позивачці додатково чотири місяці для подання до нотаріальної контори заяви про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись статтями 12, 13, 259, 263-265, 281, 282 ЦПК України, статтями 1261,1268,1270,1272 ЦК України, суд

ВИРІШИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Ведмедовської Ганни Олексіївни задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 додатковий строк тривалістю в чотири місяці з дня набрання рішення законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в російській федерації, Краснодарський край, Канівський район, станиця Канівська.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Запорізького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення.

Повне рішення складено 16 липня 2025 року.

Суддя: Н.Г.Скользнєва