У х в а л а

Іменем України

30 червня 2025 року

м. Київ

Справа № 331/2154/24

Провадження № 61-3602ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І. - розглянув питання щодо відкриття касаційного провадження

за касаційною скаргою Запорізької обласної прокуратури (далі - скаржник)

на рішення Олександрівського районного суду міста Запоріжжя (раніше - Жовтневий районний суд м. Запоріжжя) від 2 жовтня 2024 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 12 лютого 2025 року

у справі за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до Держави України в особі скаржника за участю Державної казначейської служби України як третьої особи, яка на заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, про відшкодування моральної шкоди та

в с т а н о в и в :

1. У квітні 2024 року позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив стягнути з Держави України в особі скаржника 2 382 871,00 грн відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями прокуратури.

2. 2 жовтня 2024 року Олександрівський районний суд міста Запоріжжя ухвалив рішення, згідно з яким задовольнив позов частково: стягнув з Державного бюджету України на користь позивача 1 100 000,00 грн такого відшкодування. Мотивував так:

- позивач перебував під слідством і судом з 26 квітня 2017 року (з моменту пред`явлення підозри) до 27 липня 2023 року включно (до дати набрання законної сили виправдувальним вироком Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 5 січня 2022 року у справі № 310/2578/17), тобто 75 місяців і 1 день. З огляду на це гарантований законодавством України мінімальний розмір відшкодування завданої шкоди становить 532 500,00 грн (7 100,00 грн розміру мінімальної заробітної плати за Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» х 75 місяців);

- конкретний розмір моральної шкоди, завданої незаконними діями прокуратури та суду, у кожному випадку встановлюється індивідуально з урахуванням обставин справи та на підставі оцінки судами доказів, які надали учасники справи для підтвердження їхніх вимог і заперечень (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 грудня 2022 року);

- згідно з висновком судового експерта-психолога № 2024/03/20 від 20 березня 2024 року відкриття кримінального провадження щодо позивача, мобінг через це на роботі, погіршення фінансового стану позивача, сварки із дружиною на ґрунті невдоволення доходами, відсутність кар`єрного росту стали психотравмуючими подіями для позивача. Останньому завдали моральну шкоду, а між діями скаржника та настанням такої шкоди є причинно-наслідковий зв`язок. Тому розмір відшкодування моральних страждань, спричинених позивачеві, становить орієнтовно 1 722 571,00 грн;

- з огляду на тривалість перебування під слідством і судом, характер і обсяг психічних страждань позивача внаслідок незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, тяжкість кримінального правопорушення, вчинення якого йому безпідставно інкримінували, тяжкість вимушених змін у життєвих і суспільних стосунках, шкоду, завдану стороною обвинувачення діловій репутації позивача, те, що для відновлення останньої та нормальних життєвих зв`язків позивачеві необхідно докласти значних зусиль, очевидним є те, що мінімальний гарантований законом розмір відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством і судом (532 500,00 грн) не відповідає обставинам справи, вимогам розумності та справедливості;

- керуючись принципами розумності, справедливості та співмірності, забезпечуючи позивачеві відшкодування завданої моральної шкоди у розмірі, який є співмірним з понесеними моральними стражданнями, враховуючи встановлені обставини справи, те, що висновок експерта від 20 березня 2024 року про визначення розміру моральної шкоди передбачає лише орієнтовний розмір грошового еквівалента моральної шкоди, відсутність доказів про погіршення у позивача стану здоров`я, необхідно збільшити розмір відшкодування цієї шкоди з 532 500,00 грн до 1 100 000,00 грн. Такий розмір буде достатнім для поновлення порушених прав позивача та не призведе до його безпідставного збагачення.

3. 12 лютого 2025 року Запорізький апеляційний суд прийняв постанову, згідно з якою змінив рішення суду першої інстанції в частині стягнення розміру відшкодування моральної шкоди, зменшивши його до 600 000,00 грн; іншу частину рішення залишив без змін. Мотивував так:

- позивач перебував під слідством і судом з 26 квітня 2017 року (з моменту пред`явлення підозри) до 8 квітня 2019 року включно (цього дня Запорізький апеляційний суд постановив ухвалу про скасування вироку та закриття кримінального провадження у справі № 310/2578/18-к) та з 5 грудня 2019 року (цього дня Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного кримінального суду прийняв постанову у справі № 310/2578/18-к, згідно з якою скасував ухвалу Запорізького апеляційного суду від 8 квітня 2019 року у тій справі) до 27 липня 2023 року включно (дата набрання законної сили виправдувальним вироком Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 5 січня 2022 року у справі № 310/2578/17), що становить 67 місяців та 5 днів. З огляду на це гарантований законодавством України мінімальний розмір відшкодування завданої моральної шкоди становить 475 700,00 грн (7100,00 грн розміру мінімальної заробітної плати за Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» х 67 місяців);

- розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначає суд у рішенні, а не психолог у висновку; такий висновок може лише слугувати для судді орієнтиром у пізнанні глибини фізичних і душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, інших обставин, які мають істотне значення, зокрема, можливого грошового еквівалента таких страждань; проте розмір такого відшкодування незалежно від наявності висновку психолога суддя повинен встановити, враховуючи вимоги розумності та справедливості (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 9 листопада 2022 року у справі № 372/1652/18);

- визначений висновком експерта розмір відшкодування моральної шкоди не є достатнім для її підтвердження у заявленому до стягнення розмірі. Керуючись принципами розумності, справедливості та співмірності, забезпечивши позивачеві відшкодування завданої моральної шкоди у розмірі, який є співмірним із понесеними моральними стражданнями, враховуючи встановлені обставини справи, необхідно збільшити розмір цього відшкодування з 475 700,00 грн до 600 000,00 грн.

4. 20 березня 2025 року скаржник сформував у системі «Електронний суд» касаційну скаргу (вх. № 8821/0/220-25 від 21 березня 2025 року), у якій просив змінити постанову апеляційного суду від 12 лютого 2025 року, зменшивши стягнутий на користь позивача розмір відшкодування моральної шкоди. Обґрунтував скаргу так:

- визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами розумності, справедливості та співмірності. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен зумовлювати її безпідставне збагачення (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 грудня 2020 року у справі № 752/17832/14-ц, Верховного Суду України від 2 грудня 2015 року у справі № 6-2203цс15, Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 січня 2021 року у справі № 466/2383/19);

- визначений судами розмір моральної шкоди є значно завищеним, суперечить положенням чинного законодавства та призведе до незаконного збагачення за рахунок коштів держави, що не відповідає принципам розумності та справедливості. Позивач не довів наявність підстав для відшкодування моральної шкоди у більшому розмірі, ніж мінімально гарантований державою;

- адекватне відшкодування шкоди, зокрема моральної, за порушення прав людини є одним із ефективних засобів юридичного захисту. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди суд визначає залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних і душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їхньої реалізації, ступеня вини особи, яка завдала таку шкоду, якщо вина є підставою для відшкодування, а також із урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. Для визначення розміру відшкодування слід враховувати вимоги розумності та справедливості (див. постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 10 квітня 2019 року, Великої Палати Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року).

5. Верховний Суд вважає, що підстав для відкриття касаційного провадження немає.

5.1. Шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом (стаття 1176 ЦК України).

5.2. Право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках постановлення виправдувального вироку суду (пункт 1 частини першої статті 2 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду»).

5.3. У наведених в статті 1 цього Закону випадках громадянинові відшкодовується, зокрема, моральна шкода (пункт 5 частини першої статті 3 вказаного Закону).

5.4. Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частини перша, третя статті 23 ЦК України).

5.5. Питання про відшкодування моральної шкоди за заявою громадянина вирішується судом відповідно до чинного законодавства в ухвалі, що приймається відповідно до частини першої статті 12 цього Закону. Розмір моральної шкоди визначається з урахуванням обставин справи в межах, встановлених цивільним законодавством. Відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством чи судом провадиться, виходячи з розміру не менше одного мінімального розміру заробітної плати за кожен місяць перебування під слідством чи судом (стаття 13 цього Закону).

5.6. Моральною шкодою є страждання, завдані громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвели до погіршення або позбавлення можливості реалізації ним звичок і бажань, погіршення відносин із оточенням, інших негативних наслідків морального характеру. Коли межі відшкодування моральної шкоди визначаються у кратному співвідношенні з мінімальним розміром заробітної плати чи неоподатковуваним мінімумом доходів громадян, суд має враховувати той розмір мінімальної заробітної плати чи неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, який є на час розгляду справи.

Парламент визначив мінімальний розмір відшкодування моральної шкоди за кожен місяць перебування під слідством і судом, виходячи з установленого законодавством розміру заробітної плати на момент розгляду справи судом. Цей розмір не можна зменшити, бо він є гарантованим мінімумом. Але визначення розміру відшкодування залежить від таких чинників як характер і обсяг страждань, яких зазнав позивач (фізичного болю, душевних і психічних страждань тощо), можливість відновлення немайнових втрат, їхня тривалість, тяжкість вимушених змін у життєвих і суспільних стосунках, ступінь зниження престижу, репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, можливість такого відновлення у необхідному чи повному обсязі.

Суд має з`ясувати всі доводи позивача щодо обґрунтування як обставин завдання моральної шкоди, так і її розміру, дослідити надані докази, оцінити їх та визначити конкретний розмір відшкодування такої шкоди, зважаючи на засади верховенства права, розумності, виваженості та справедливості (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 686/23731/15-ц, від 22 квітня 2019 року у справі № 236/893/17, Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 червня 2018 року у справі № 205/119/17).

5.7. Конкретний розмір моральної шкоди, завданої незаконними діями прокуратури та суду, у кожному випадку суд встановлює індивідуально, з урахуванням обставин справи та на підставі оцінки доказів, наданих учасниками справи для підтвердження вимог і заперечень (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 грудня 2022 року у справі № 185/2979/20).

5.8. Суд апеляційної інстанцій встановив, зокрема, таке:

(1) позивач перебував під слідством і судом з 26 квітня 2017 року (з моменту пред`явлення підозри) до 8 квітня 2019 року включно (цього дня Запорізький апеляційний суд постановив ухвалу про скасування вироку та закриття кримінального провадження у справі № 310/2578/18-к) та з 5 грудня 2019 року (цього дня Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного кримінального суду прийняв постанову у справі № 310/2578/18-к, згідно з якою скасував ухвалу Запорізького апеляційного суду від 8 квітня 2019 року у зазначеній справі) до 27 липня 2023 року включно (дата набрання законної сили виправдувальним вироком Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 5 січня 2022 року у справі № 310/2578/17), що становить 67 місяців та 5 днів. З огляду на це гарантований законодавством України мінімальний розмір відшкодування моральної шкоди становить 475 700,00 грн (7100,00 грн розміру мінімальної заробітної плати за Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» х 67 місяців);

(2) суд першої інстанції, визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, врахував комплексне психологічне та соціологічне дослідження, за результатом якого 20 березня 2024 року судовий експерт-психолог склав висновок № 2024/03/20. Згідно з цим висновком відкриття кримінального провадження щодо позивача, мобінг через це на роботі, погіршення фінансового стану позивача, сварки із дружиною на ґрунті невдоволення доходами, відсутність кар`єрного росту стали психотравмуючими подіями для самого позивача. Останньому завдали моральну шкоду, а між діями скаржника та настанням такої шкоди є причинно-наслідковий зв`язок. З огляду на це експерт вважав, що розмір відшкодування моральних страждань, спричинених позивачеві, становить орієнтовно 1 722 571,00 грн. Однак визначений висновком експерта розмір відшкодування моральної шкоди не є достатнім для її підтвердження у заявленому до стягнення розмірі.

5.9. Оскільки згідно зі статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір мінімальної заробітної плати з 1 січня 2024 року становив 7 100,00 грн, то апеляційний суд у цій справі, вирішуючи питання щодо розміру компенсації моральної шкоди, правильно врахував вказаний розмір як мінімально гарантований державою за один місяць перебування особи під слідством і судом, а також врахував обставини цієї справи, засади розумності, виваженості та справедливості. Тому обґрунтовано визначив позивачеві відшкодування моральної шкоди у розмірі 600 000,00 грн. У касаційній скарзі немає належного обґрунтування підстав, через які необхідно було б такий розмір зменшити до мінімально гарантованого.

6. За змістом пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу суд може визнати таку касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо Верховний Суд уже викладав у своїй постанові висновок щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, порушеного в касаційній скарзі, і суд апеляційної інстанції переглянув судове рішення відповідно до такого висновку (крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку або коли Верховний Суд вважатиме за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах).

7. З огляду на викладене, беручи до уваги те, що Верховний Суд уже викладав у постановах висновки щодо застосування норм права у подібних спірних правовідносинах, про які йде мова у касаційній скарзі, і апеляційний суд у цій справі такі висновки належно врахував, колегія суддів вважає цю скаргу необґрунтованою. Тому відмовляє у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтями 260, 261, 394 ЦПК України, Верховний Суд

у х в а л и в :

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Запорізької обласної прокуратури на рішення Олександрівського районного суду міста Запоріжжя від 2 жовтня 2024 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 12 лютого 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Запорізької обласної прокуратури за участю Державної казначейської служби України як третьої особи, яка на заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, про відшкодування моральної шкоди.

2. Копію ухвали надіслати особі, яка подала цю скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Судді Д. А. Гудима
Є. В. Краснощоков
П. І. Пархоменко