"08" липня 2025 р. Справа № 363/1358/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2025 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Крюкової В.Є..,

прокурора Кривошеї С.В.,

представника відповідачів адвоката Боярової К.В.,

вирішуючи у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду у місті Вишгороді клопотання представника відповідачів адвоката Боярової К.В. про залишення без руху позовної заяви керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області, в інтересах держави в особі: Вишгородської районної державної адміністрації, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Державне підприємство «Клавдієвська лісова науково-дослідна станція», про витребування земельних ділянок лісогосподарського призначення із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Вишгородського районного суду Київської області, на стадії підготовчого провадження, перебуває вказана цивільна справа.

06.06.2025 до суду, через систему «Електронний суд», представником відповідачів адвокатом Бояровою К.В. подано клопотання про залишення позовної заяви без руху. В обґрунтування клопотання зазначено, що однією з заявлених позовних вимог є вимога про витребування на користь держави в особі Вишгородської районної адміністрації земельних ділянок, які належать на праві власності відповідачам ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , що за своїм правовим змістом відповідає вимогам ст. 388 ЦК України. Якщо буде задоволено вказану вимогу позовної заяви, то відповідачі будуть позбавлені належного їм майна і в такому випадку як добросовісні набувачі мають право на компенсацію вартості земельних ділянок, яка передбачена ч.5 ст. 390 ЦК України. Відповідно до Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», який набув чинності 9 квітня 2025 року було внесено зміни до ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до яких у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату позовної заяви». Вказана норма є нормою зворотної дії, щодо справ, в яких не прийнято рішення судом першої інстанції. Питання щодо експертної оцінки земельних ділянок врегульовані Постановою КМ України від 11 жовтня 2002 року №1531. Відповідно до Додатку 20 (до матеріалів позовної заяви) загальна вартість спірних земельних ділянок становить (на думку прокурора) 11693 грн. 76 коп. Така довідка і зазначена в ній вартість не відповідає вимогам Постанови КМ Україна від 11 жовтня 2025 за №1531. Окрім того, в довідці зазначено, що спірні земельні ділянки належать до категорії земель сільськогосподарського призначення. Як вбачається з матеріалів справи до позову не надано ні експертної грошової оцінки земельної ділянки, ні документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна. На думку представника відповідачів, подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 Цивільного процесуального кодексу, а тому просить зобов`язати позивача здійснити оцінку спірної земельної ділянки (експертно-грошова оцінка) в порядку, визначеному законом, чинну на дату подання позовної заяви, та надати суду; зобов`язати позивача внести відповідну грошову суму у розмірі вартості спірного майна, на депозитний рахунок Вишгородського районного суду Київської області.

У судовому засіданні представник відповідачів підтримала клопотання з мотивів, викладених у ній, додатково зазначивши, що вартість земельних ділянок, зазначена у довідках про оцінку вартості об`єктів нерухомості, які долучено до позову, суперечить ціні, зазначеній у договорі купівлі-продажу земельної ділянки, який також додано до позову, а тому наполягає на проведенні позивачем оцінки у спосіб, встановлений законом.

Прокурор заперечував проти доводів представника відповідача та залишення позовної заяви без руху, вказуючи, що питання відповідності позовної заяви вимогам ЦПК України, перевірялося судом під час вирішення питання про відкриття провадження у справі, а довідки про оцінку вартості об`єктів нерухомості, долучених до позову є належним доказом.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи у цій частині, суд дійшов висновку про необхідність залишити позовну заяву без руху, з таки підстав.

Так, ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 08.04.2025 прийнято до розгляду позовну заяву керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області, в інтересах держави в особі: Вишгородської районної державної адміністрації, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Державне підприємство «Клавдієвська лісова науково-дослідна станція», про витребування земельних ділянок лісогосподарського призначення із чужого незаконного володіння. Розгляд справи призначено у загальному позовному провадженні з проведенням підготовчого засідання.

Водночас, відповідно до частини одинадцятої статті 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до позовної заяви, а статтею 177 цього Кодексу документи, що додаються до позовної заяви.

Пунктами 3, 8, 9 частини третьої статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити:

зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

Відповідно до пунктів 1, 2 та 9 частини першої статті 176 ЦПК України, ціна позову визначається:

1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

9) у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Дослідивши зміст позовної заяви, вимоги позивача та додані до позовної заяви додатки, судом встановлено, що позовна заява не відповідає вказаним вище вимогам до неї.

Так, керівник Вишгородської окружної прокуратури Київської області, в інтересах держави в особі: Вишгородської районної державної адміністрації, звернувся до суду з позовною заявою у якій, просить:

витребувати на користь держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації з незаконного володіння:

ОСОБА_2 земельної ділянки площею 0,045 га з кадастровим номером :02:102:6001;

ОСОБА_1 земельної ділянки площею 0,045 га з кадастровим номером :02:102:6002, а також стягнути з відповідачів на користь Київської обласної прокуратури судовий збір за реквізитами.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що рішенням Новопетрівської сільської ради №259.3-12-6 від 17.02.2012 «Про передачу у власність земельної ділянки» передано ОСОБА_4 у власність земельну ділянку площею 0,0900 га на масиві «Лазарів Сад» села Нові Петрівці Вишгородського району Київської області для ведення особистого селянського господарства. На підставі вказаного рішення ОСОБА_4 отримала державний акт серії ЯМ №738168 на право власності на земельну ділянку площею 0,0900 га з кадастровим номером :02:102:0157 для ведення особистого селянського господарства. ОСОБА_4 на підставі заяви №825 від 17.003.2017 здійснено поділ земельної ділянки з кадастровим номером :02:102:0157 на дві земельні ділянки з кадастровим номером :02:102:6001 площею 0,045 га та ділянку з кадастровим номером :02:102:6002 площею 0,045 га. Земельну ділянку з кадастровим номером :02:102:6002 ОСОБА_4 на підставі договору дарування від 24.05.2017 за №531 посвідченого приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Фоя Л.А. відчужила ОСОБА_1 . ОСОБА_4 земельну ділянку з кадастровим номером :02:102:6001 на підставі договору дарування від 24.04.2017 за №1312 посвідченого приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Левчук О.Б. відчужила ОСОБА_1 . В подальшому ОСОБА_1 земельну ділянку з кадастровим номером :02:102:6001 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 21.07.2017 за №2062 посвідченого приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Кравцовою О.В. відчужив ОСОБА_2 . Водночас установлено, що рішення Новопетрівської сільської ради №259.3-12-6 від 17.02.2012 «Про передачу у власність земельної ділянки» прийняте з порушенням земельного та лісового законодавства, оскільки земельна ділянка, яка зазначена в рішенні, відносяться до земель лісового фонду, у зв`язку з чим, рішення Новопетрівської сільської ради є незаконним, а рішення про державну реєстрацію підлягають скасуванню, та земельні ділянки підлягають поверненню у державну власність. Однак, за матеріалами лісовпорядкування 2003 року земельні ділянки з кадастровими номерами :02:102:6001, :02:102:6002 є земельними ділянками лісогосподарського призначення, які розташовані у 13 виділі 164 кварталу Старопетрівського лісництва ДП «Клавдієвська лісова науково-дослідна станція». Позивач вважає, що спірні земельні ділянки передано у приватну власність за рахунок земель, що перебувають в постійному користуванні ДП «Клавдієвська лісова науково-дослідна станція» (як правонаступника ДП «Київська лісова науково-дослідна станція») без виключення її з Державного лісового фонду України, а тому рішенням Новопетрівської сільської ради №259.3-12-6 від 17.02.2012 здійснено незаконне відведення земельної ділянки у приватну власність громадянина.

09.04.2025 набрав чинності Закон України №4292-ІХ «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» від 12.03.2025, згідно якого відповідні норми ЦК та ЦПК України викладено в новій редакції.

Так, відповідно до частини другої статті 391 ЦК України, якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу.

Згідно із частиною п`ятою статті 390 ЦК України суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Згідно пункту 2 Розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону №4292-ІХ, положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо:

нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом;

нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України, у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Оскільки вказаний закон має зворотну силу, а провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України), коли судом може бути застосована лише та процесуальна норма, яка є чинною на момент проведення тієї чи іншої процесуальної дії та/або прийняття процесуального рішення, а відтак, вирішуючи питання про відповідність позовної заяви вимогам статтям 175, 177 ЦПК України, судом встановлено, що позовна заява вимогам частини четвертої статті 177 ЦПК України, не відповідає.

Згідно із частиною другою статті 185 ЦПК України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму.

Отже, беручи до уваги доводи представника відповідачів та викладені вище положення нормативно-правових актів, відхиляючи аргументи прокурора, позивачу слід усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом внесення на депозитний рахунок суду (депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київські області, , рахунок: UA0018661, банк: Державна казначейська служба України, м. Київ) відповідної грошової суми в розмірі оцінки (експертно-грошова оцінка земельних ділянок) здійсненої в порядку, визначеному законом «Про оцінку земель» і додати до позову вказані документи.

Керуючись статтями 12, 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд.

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області, в інтересах держави в особі: Вишгородської районної державної адміністрації, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Державне підприємство «Клавдієвська лісова науково-дослідна станція», про витребування земельних ділянок лісогосподарського призначення із чужого незаконного володіння залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом 10 днів з дня проголошення ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог даної ухвали позов буде залишено без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 10.07.2025.

Суддя О.П. Лукач