Справа № 541/1699/25
Провадження № 2/529/322/25
17 липня 2025 року Диканський районний суд Полтавської області в складі :
головуючого - судді Петренко Л.Є.
за участю секретаря Звягольської В.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін, цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
Представник позивача АТ "Акцент-Банк" 30.04.2025 звернувся до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області з позовною заявою, про стягнення з відповідачки ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором.
Відповідачка ОСОБА_1 неналежним чином виконувала взяті на себе кредитні зобов`язання, у зв`язку з чим виникла кредитна заборгованість в сумі 41 522 грн. 84 коп., яка складається із загального залишку заборгованості за тілом кредиту в сумі 26 717 грн. 78 коп., заборгованості за відсотками 13 722 грн. та заборгованості за пенею в розмірі 1 082 грн. 13 коп., яку і просить стягнути позивач з відповідачки.
01.05.2025 ухвалою судді Миргородського міськрайонного суду Полтавськолї області справу направлено за підсудністю до Диканського районного суду Полтавської області.
27.05.2025 ухвалою судді Диканського районного суду Полтавської області відкрито провадження, визначено порядок розгляду такої за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, в прохальній частини позовної заяви вказав про розгляд справи у його відсутність. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідачка ОСОБА_1 копію ухвали про відкриття провадження та копію позову з додатками до нього отримала 18.06.2025. В судове засідання повторно не з`явилась, однак про дату та час розгляду справи повідомлена належним чином, що вбачається з поштових повідомлень, які знаходяться в матеріалах справи. Клопотань та заяв до суду не подала. Правом на подання відзиву на позов також не скористалась.
За таких обставин судом відповідно до положень норм ст. ст. 280, 281 ЦПК України постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
Відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши матеріали справи,суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до вказаного кредитного договору відповідачці ОСОБА_1 надано кредит в сумі 30 000 грн, строком на 36 місяців з 25.01.2024 по 24.01.2027 зі сплатою 85 % на рік.
Окрім того, ОСОБА_1 підтвердила, що ця заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Паспортом споживчого кредиту, Таблицею обчислення загальної вартості кредиту становлять Договір. Отримала їх примірники, вони їй зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення (п.18 заяви від 25.01.2024 року).
Сторони також погодили, що ця заява складена в електронній формі та підписується Клієнтом цифровим власноручним підписом або удосконаленим електронним підписом у мобільному додатку ABank24 при підтвердженні оформлення кредиту.
Судом встановлено, що всі основні умови кредитування доведені до відповідача, про що свідчить його електронний цифровий підпис в паспорті споживчого кредиту за програмою «Швидка готівка», на самій заяві про надання послуги «Швидка готівка» від 25.01.2024 року та таблиці обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної процентної ставки за договором про споживчий кредит.
Згідно до п. 6 Заяви про надання послуги «Швидка готівка», за користування кредитом Позичальник сплачує проценти у розмірі 85% річних. Відповідно до п. 7 Позичальник сплачує Банку комісію в розмірі 0.00 грн.
Розмір щомісячного платежу 2 348 грн. 23 коп.- п.8 Заяви про надання послуги «Швидка готівка».
Пунктом 10 Заяви про надання послуги «Швидка готівка», сторони погодили, що загальна сума до повернення з урахуванням суми кредиту, відсотків та комісій становить (загальна вартість кредиту) 85 536 грн. 96 коп.
Відповідно до п. 12 Заяви про надання послуги «Швидка готівка», у випадку порушення Клієнтом зобов`язань із погашення Заборгованості Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу.
Пунктом 6 Паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка» визначено, що в разі наявності заборгованості у Клієнта із сплати Щомісячного мінімального платежу понад 90 днів, Банк має право достроково розірвати Кредитний договір та здійснити дії, направлені на погашення залишку Заборгованості, що виникла при користуванні Клієнтом Послугою "Швидка готівка".
При цьому, як вбачається із розрахунку заборгованості відповідачка ОСОБА_1 користувалась наданими кредитними коштами, вносила кошти на погашення заборгованості, однак не регулярно та не у встановленому умовами договору розмірі, внаслідок чого утворилась заборгованість за вказаним кредитним договором у розмірі 41 522 грн. 84 коп., що складається із заборгованості за тілом кредиту в сумі 26 717 грн. 78 коп., заборгованості за відсотками - 13 722 грн. 93 коп. та заборгованість за пенею 1 082 грн. 13 коп..
В той же час, з наданого розрахунку вбачається, що позивачем відповідачці ОСОБА_1 з 26.04.2024 нараховувалась пеня на прострочену заборгованість основного боргу та на прострочені відсотки. Загальна сума нарахованої пені становить 1 082 грн.
Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Згідно із статтями 525, 526 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору і одностороння відмова від зобов`язання не допускається.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Принцип повернення, строковості та платності означає, що кредит має бути поверненим позичальником банку у визначений у кредитному договорі строк з відповідною сплатою за його користування.
Як встановлено при розгляді справи, банк свої зобов`язання за договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором.
Як вбачається з письмових матеріалів справи, відповідач не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором.
Таким чином, в порушення умов кредитного договору, а також вимог ст. ст. 509, 526, 1054 ЦК України відповідач зобов`язання за вказаним вище договором не виконав.
Статтею 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, відповідачка порушує зобов`язання за даним договором.
Відповідно до ч. 2 ст. 615 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання.
Щодо нарахованої позивачем пені за неналежне виконання відповідачкою своїх боргових зобов`язань суд звертає увагу на наступне.
Так, пунктом 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України унормовано, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойки (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Верховний Суд у Постанові від 31.01.2024 року (справа №183/7850/22) зробив висновки щодо застосування пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, відповідно до яких: «Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (частина перша статті 14 ЦК України).
Критерії правомірності примусу суб`єкта цивільного права до певних дій (бездіяльності) пов`язуються з тим, що відповідні дії (бездіяльність) мають бути обов`язковими для такого суб`єкта (див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 320/8618/15-ц (провадження № 61-4393сво18)).
У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем) (пункт 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України).
Касаційний суд вже робив висновки щодо застосування пункт 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України до зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Зокрема, вказувалося, що: на договір про надання поворотної фінансової допомоги (позики) розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України(див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 06 вересня 2023 року в справі № 910/8349/22); на кредитний договір розповсюджується дія пункту 18Прикінцеві та перехідні положення ЦК України(див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 706/68/23 (провадження № 61-8279св23).
Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: (1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; (2) в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; (3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2статті 625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).»
Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року за №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року, на території України введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Згодом, неодноразово воєнний стан на території України продовжувався у встановленому законом порядку і є чинним на даний час.
Таким чином, в умовах воєнного стану позичальник (боржник) звільняється від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за прострочення грошового зобов`язання.
Отже, беручи до уваги період виникнення зазначених договірних відносин кредитування, та період відповідного прострочення, вимоги позивача у частині нарахування пені в сумі 1 082 грн 13 коп. не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства та є безпідставними, а тому не підлягають до задоволення.
Враховуючи ту обставину, що в порушення умов кредитного договору взяті на себе зобов`язання відповідачка ОСОБА_1 виконала частково, реальна заборгованість за яким становить 40 440 грн. 71 коп., суд приходить до висновку, що позовні вимоги АТ «Акцент Банк» підлягають частковому задоволенню.
Відповідно ст. 141 ЦПК України, з відповідачки ОСОБА_1 на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі прямо пропорційному до задоволених позовних вимог, а саме 97,39 %, в сумі 2 359 грн. 17 коп.
На підставі викладеного та керуючись статтями 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 280-282, 352 ЦПК України , суд
Позов Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Рішення суду може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуюча Л.Є. Петренко