справа № 208/9146/25
провадження № 2/208/3984/25
УХВАЛА

(про залишення позовної заяви без руху)

16 липня 2025 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду міста Кам`янського Подкопаєва І.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Заводського відділу державної виконавчої служби у місті Кам`янське Кам`янського району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про зняття арешту та заборону відчуження з нерухомого майна, -

В С Т А Н О В И Л А:

11.07.2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Заводського ВДВС у м. Кам`янському Кам`янського району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 11.07.2025 року головуючою суддею визначено суддю Подкопаєву І.А.

Перевіривши матеріали позовної заяви, суддя дійшла таких висновків.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з частиною першою статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Стаття 13 ЦПК України вказує, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначені загальні вимоги до форми та змісту позовної заяви та документів, що додаються до неї.

Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

З системного аналізу вищезазначених положень чинного цивільного процесуального законодавства випливає, що право особи звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів кореспондується із відповідним обов`язком такої особи подати до суду заяву встановленої форми та змісту, а також надати докази на підтвердження заявлених нею вимог.

Пункт 4 частини третьої статті 175 ЦПК України визначає, що зміст позовних вимог має відповідати таким способам захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів особи, що передбачені законом або договором.

Зі змісту позовної заяви слідує, що пред`явлені позовні вимоги про зняття арешту та заборони відчуження з нерухомого майна стосуються накладеного Відповідачем арешту в межах здійснення виконавчого провадження на 1/2 частину квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , і право власності на яку відповідно до записів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстровано за ОСОБА_2 .

Так, відповідно до частини першої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Таким чином, підставою звернення до суду з позовом про зняття арешту з майна в порядку цивільного провадження є факт порушення цивільного права особи (права власності) та наявність у позивача підстав вважати, що майно, на яке накладено арешт, належить саме йому.

Відтак, такий позов заявляється одночасно із вимогами про визнання права власності на майно та про зняття з нього арешту, що є відповідним способом захисту порушених прав, передбаченим законом відповідно до пункту 4 частини третьої статті 175 ЦПК України.

Самостійна вимога про зняття арешту з майна має ґрунтуватися на праві власності або праві володіння особи, що пред`являє позов. За позовами не власників або володільців майна пред`явлення позову про зняття арешту майна має поєднуватися із позовною вимогою про визнання права власності на майно. Відповідачами в справі за позовною заявою про визнання права власності та зняття арешту з майна є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.

З наведеного вбачається, що правом звернення до суду із відповідним позовом про зняття арешту з майна наділений власник такого майна, що є відмінним від особи боржника, а також особа, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику.

У частині першій статті 16 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Виходячи з вищевикладеного, подана позовна заява не відповідає вимогам пункту 4 частини третьої статті 175 ЦПК України, оскільки обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом для такого виду спорів.

Крім того, позовна заява подана з порушенням вимог статті 177 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

В порушення вищезазначеної вимог, до позовної заяви додана лише копія позовної заяви для відповідача без доданих до неї документів.

Отже, вимога про надання копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів і третіх осі позивачем не виконана належним чином.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 року.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України № 3674- VI судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством (частина перша статті 3 Закону України № 3674- VI).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду:

1) позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України № 3674- VI);

2) позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Закон України «Про державний бюджет України на 2025 рік» № 4059-IX від 19.11.2024 року у статті 7 встановив, що з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб становить 3028 гривень.

Позовна заява про зняття арешту з майна має немайновий характер, позовна заява про визнання права власності на майно та зняття арешту має одночасно майновий і немайновий характер.

Відтак, за пред`явлення позовної вимоги немайнового характеру сплаті підлягає судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 211,2 гривень (3 028 грн. х 0,4).

Докази сплати судового збору за позовну вимогу немайнового характеру та/або відомості щодо наявності підстав для звільнення Позивача від сплати судового збору у матеріалах заяви відсутні.

Сума судового збору підлягає сплаті позивачем за наступними реквізитами для перерахування судового збору:

Отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл/Заводський р/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0004637;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Призначення платежу: 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Заводський районний суд міста Кам`янського (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (частина друга статті 185 ЦПК України).

Оскільки дану позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, позивачу необхідно усунути вказані судом недоліки та надати суду докази на їх (усунення недоліків) підтвердження, а саме:

-надати позовну заяву, яка відповідає загальним вимогам щодо її змісту, визначеним пунктами 4, 5 частини третьої статті 175 ЦПК України;

-надати докази сплати судового збору в повному обсязі за позовну вимогу немайнового характеру відповідно до розрахунку, наведеного судом;

-надати до копії позовної заяви для відповідача копії документів, що додані до позову.

У зв`язку з вищевикладеним, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху для виконання позивачем вищенаведених вимог у строк, який не може перевищувати 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 32, 175, 177, 185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Заводського відділу державної виконавчої служби у місті Кам`янське Кам`янського району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про зняття арешту та заборону відчуження з нерухомого майна - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків відповідно до мотивувальної частини даної ухвали, який не може перевищувати 10 (десяти) днів з дня вручення йому даної ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення у вказаний строк недоліків позовної заяви, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу суду можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб - адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя І. А. Подкопаєва