Номер провадження 2/289/437/25
10.07.2025 м. Радомишль
Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:
головуючого судді Кириленка О.О.,
з участю секретаря судового засідання Науменко І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Оболонського відділу державної виконавчої служби у місті Києві ЦМУ МЮ (м. Київ), ОСОБА_2 про звільнення нерухомого майна з-під арешту,
Ухвалою судді від 25.02.2025 справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.
Сторони в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, однак позивач звернулася до суду з заявою про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує щодо заочного розгляду справи.
Відповідачі до суду не з`явилися, однак, будучи належним чином повідомленими про час і місце розгляду справи, причини неявки до суду не повідомили, тому суд, враховуючи повторну неявку відповідачів без поважних причин та не подання ними відзиву, розглянув справу заочно, без їх участі, оскільки в справі достатньо матеріалів про права і взаємовідносини сторін.
Розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що постановою державного виконавця Оболонського районного відділу ДВС Мінського районного відділу ДВС від 19.05.2003, що зареєстрована в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна Одинадцятою київською державною нотаріальною конторою 21.10.2004, реєстраційний номер обтяження №1399291, накладено арешт на все майно ОСОБА_1 , а також заборону здійснювати відчуження будь-якого майна, що їй належить та було вчинено виконавчі дії, що підтверджується актами (а.с. 9-10, 11, 12-13, 14).
Як вбачається з листа Оболонського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 11.10.2024 виконавче провадження, згідно якого накладено арешт на майно ОСОБА_1 , було знищено відповідно до вимог Правил ведення діловодства та архіву в органах державної виконавчої служби та приватними виконавцями, затверджених наказом Міністерства юстиції України №1829/5 від 07.06.2017 (а.с. 15).
Положенням ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю .
Відповідно до ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Статтею 391 ЦК України передбачене право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Положеннями статті 40 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, зокрема, що у разі закінчення виконавчого провадження, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна.
Згідно ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.
Статтею 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачені підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини.
Відповідно до ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» арешт може бути знятий за рішенням суду.
На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що не зняття державним виконавцем заборони з вищевказаного майна позивача у виконавчому провадженні під час закінчення виконавчого провадження, порушує право позивача на володіння, користування та розпорядження його майном, а тому позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.
Керуючись ст. 41 Конституції України, ст. ст. 40, 56, 59 Закону України «Про виконавче провадження», ст. ст. 317, 319, 321, 391 ЦК України, ст. ст. ст. ст. 4, 5, 10, 12, 13, 76-81, 141, 258, 259, 263, 265, 273, 274, 279, 280-289, 354 ЦПК України, суд, -
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Відповідач має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення в разі його пропуску з поважних причин.
Рішення суду може бути оскаржено сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Олег КИРИЛЕНКО