07.07.2025 Справа № 756/8561/24
Справа №756/8561/24
Провадження № 2-о/756/34/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2025 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Тихої О.О.,

присяжних Безверхої О.О., Ширкунової Л.О.,

за участі секретаря судового засідання Косянчук Н.І.,

заявника ОСОБА_1 ,

адвоката особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, Нитченко Г.Р. ,

представника органу опіки та піклування Брижан С.В.,

заінтересованих осіб ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання особи недієздатною та встановлення опіки,

УСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до Оболонського районного суду міста Києва з вищезазначеною заявою в якій просить визнати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним та встановити опіку над останнім, призначивши його опікуном.

В обґрунтування вказаної заяви ОСОБА_1 зазначив, що він є зятем ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У 2024 році у ОСОБА_5 діагностовано деменцію, у зв`язку з чим останній не може в повній мірі розуміти значення своїх дій та керувати ними, тому потребує постійного стороннього догляду та контролю.

З огляду на викладене заявник просить визнати ОСОБА_5 недієздатним та призначити його опікуном останнього.

Ухвалою суду від 15.07.2024 року відкрито провадження у даній цивільній справі, призначено судове засідання.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 16.01.2024 у справі призначено судово-психіатричну експертизу, провадження у справі зупинене на час проведення експертизи.

Ухвалою судді від 06.06.2025 провадження у справі поновлено.

02.04.2025 на адресу суду надійшло подання Органу опіки і піклування Оболонської районної у місті Києві державної адміністрації за № 104-2474 від 02.04.2025 про встановлення опіки над ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі визнання його недієздатним та призначення заявника ОСОБА_1 опікуном над ОСОБА_1 року народження.

У судовому засіданні судом було поставлено на обговорення питання стосовно залишення заяви ОСОБА_1 про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна без розгляду, з підстав, що заявник не має процесуальної дієздатності звертатися із даною заявою до суду.

Заявник у судовому засіданні заперечував стосовно залишення заяви без розгляду, вважав, що він має право на звернення з вказаною заявою, оскільки є близьким родичем ОСОБА_5 .

Представник Органу опіки і піклування Оболонської районної у місті Києві державної адміністрації у судовому засіданні - Брижан С.В. залишила вирішення вказаного питання на розсуд суду.

Представник особи, щодо якої розглядається справа - адвокат Нитченко Г.Р., в судовому засіданні зазначила, що, на її думку, заявник є членом сім`ї особи, щодо якої вирішується питання про визнання її недієздатною та призначення опікуна, а тому може бути заявником у даній справі.

Заінтересовані особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у судовому засіданні вважали, що заявник є особою, яка має право здійснювати опіку над ОСОБА_5 , та може звертатись з відповідною заявою до суду.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлено, що заявник ОСОБА_1 є зятем (чоловіком доньки) ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 від 01.06.2001, з якого вбачається, що дошлюбне прізвище дружини заявника - заінтересованої особи ОСОБА_4 - « ОСОБА_4 », а також копією свідоцтва про народження, відповідно до якого батьком останньої зазначений ОСОБА_5 .

Відповідно до частини третьої статті 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Важливою складовою сімейного життя є право жити разом, щоб сімейні стосунки могли нормально розвиватись, а члени сім`ї могли спілкуватись одне з одним. Поняття сімейного життя є автономним. Відповідь на питання, існує чи ні сімейне життя, залежить переважно від факту реального існування у дійсності тісних особистих зв`язків та стосунків.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 СК України).

Сімейний кодекс України регулює зокрема сімейні особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, усиновлювачами та усиновленими, між матір`ю та батьком дитини, між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком, між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому. Водночас, Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням (стаття 2 СК України).

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Кодекс законів про працю України передбачає, що близькими родичами чи свояками є батьки, подружжя, брати, сестри, діти, а також батьки, брати, сестри і діти подружжя (стаття 25-1 КЗпП України).

Положеннями статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що близькі особи - це члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта. Члени сім`ї: особа, яка перебуває у шлюбі із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, та діти зазначеного суб`єкта до досягнення ними повноліття - незалежно від спільного проживання із суб`єктом; будь-які особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

У рішенні Конституційного Суду України зазначається, що поняття «близькі родичі» міститься у Кримінально-процесуальному кодексі України.

Пунктом 1 частини першої статті 3 КПК України («Визначення основних термінів») визначено, що близькі родичі та члени сім`ї - це чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням, а також особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Закон України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» визначає, що близькі родичі - це батьки, дружина (чоловік), діти, рідні брати і сестри, дід, баба, онуки

Міжнародний стандарт бухгалтерського обліку визначає, що близькими родичами фізичної особи є діти, чоловік (дружина) чи шлюбний партнер особи, діти чоловіка (дружини) чи шлюбного партнера особи, утриманці фізичної особи або її чоловіка (дружини) чи шлюбного партнера.

Медичні норми клінічних випробувань визначають, що близькі родичі - чоловік (дружина), батьки, діти, рідні брати і сестри.

Отож, член сім`ї (у сімейно-правовому аспекті) - це особа, яка має тісний правовий зв`язок із сім`єю, що ґрунтується на шлюбі, спорідненні, усиновленні, інших формах влаштування дітей-сиріт і дітей, позбавлених батьківського піклування, характеризується спільністю життя та інтересів, наявністю взаємних прав і обов`язків, передбачених сімейним законодавством.

Як встановлено судом, заявник ОСОБА_1 є зятем ОСОБА_5 , тому не є близьким родичем у розумінні вищенаведених вимог законодавства.

З матеріалів справи, зокрема матеріалів подання органу опіки та піклування, які надійшли до суду 03.04.2025, також вбачається, заявник ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , у той час як ОСОБА_5 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до Акту від 17.02.2025, складеного комісією у складі завідувача ВСД №1 Левенець Л.О. , фахівця із соціальної роботи Ігнатенко А.А. , соціального робітника Ярембаш Т.Л. , затвердженого директором Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Оболонського району м. Києва, у квартирі АДРЕСА_3 зареєстровані та мешкають ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Місце проживання заявника ОСОБА_1 за вказаною адресою також підтверджується побутовою характеристикою № 16 від 21.01.2025, наданою Обслуговуючою дільницею № 501 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва».

Разом з тим, ОСОБА_5 зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , де комісією у складі завідувача ВСД №2 Голубкової Л.А. , фахівця із соціальної роботи Кириченко Н.М. , соціального робітника Майсак О.І. , проведено обстеження умов проживання останнього, про що складено відповідний акт від 04.02.2025, затверджений директором Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Оболонського району м. Києва.

Належних доказів спільного проживання, пов`язаності спільним побутом та наявності взаємних прав та обов`язків між заявником та ОСОБА_5 матеріали справи не містять.

При цьому, з позовом про встановлення юридичного факту родинних відносин або проживання однією сім`єю з особою, щодо якої вирішується питання про встановлення опіки - ОСОБА_5 , заявник не звертався.

Відтак, враховуючи, що заявник ОСОБА_1 не є близьким родичем ОСОБА_5 відповідно до норм законодавства та у справі відсутні докази на підтвердження того, що він є членом сім`ї останнього, суд дійшов висновку, що заявник ОСОБА_1 не наділений правом подання заяви про визнання ОСОБА_5 недієздатним, відтак, у суду відсутні підстави для її розгляду.

При цьому, суд звертає увагу, що ОСОБА_5 має близьких родичів, зокрема, доньку, дружину, які наділені правом на звернення до суду із заявою про визнання особи недієздатною.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постанові від 11 червня 2019 року у справі № 130/2391/18 (провадження №61-1307св19), у постанові від 31 березня 2020 року у справі № 205/4245/17 (провадження № 61-17628св19), у постанові від 25 лютого 2025 року у справі № 459/1313/24 (провадження № 61-16430св24).

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Оскільки питання про залишення заяви про визнання особи недієздатною без розгляду, поданої особою, яка не може виступати заявником у даній категорії справ не врегульовано чинним ЦПК України, суд при розгляді даної заяви застосовує аналогію закону з залишенням позову без розгляду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

Беручи до уваги, що заява про визнання особи недієздатною подана особою, яка не може виступати заявником у даній категорії справ, суд дійшов висновку про залишення заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання особи недієздатною та встановлення опіки без розгляду.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 20 січня 2022 року у справі № 752/24219/20 та від 28 лютого 2024 року у справі № 372/3474/21(провадження № 61-16349св23).

При цьому, суд звертає увагу, що таке судове рішення не є перешкодою для звернення до суду з відповідною заявою належного суб`єкта звернення відповідно до частини третьої статті 296 ЦПК України (членами сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги).

Керуючись статтями 2, 257, 260, 261, 294, 296, 353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання особи недієздатною та встановлення опіки залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складення повного тексту ухвали - 07.07.2025.

Суддя О.О. Тиха

Присяжні О.О. Безверха

Л.О. Ширкунова