ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/480/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" липня 2025 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Осіпенко Л.М., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області, про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

Заявниця ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Вивчивши матеріали заяви суд дійшов висновку, що дана справа не підсудна Дарницькому районному суду м. Києва, виходячи з наступних підстав.

Частиною 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до роз`яснень наданих у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01.03.2013 виключну підсудність встановлено для деяких справ окремого провадження, зокрема, заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно вимог ч. 1 ст. 316 ЦПК України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

За положеннями ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. Фізична особа може мати кілька місць проживання.

Для визначення підсудності цивільної справи значення має саме зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання чи перебування.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в постанові від 24.06.2024 у справі №554/7669/21, у якій, зокрема, зазначено, що в нормах ЦПК України передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення. З огляду на викладене, використання для встановлення конкретного суду за визначеною територіальною підсудністю фактичної адреси проживання матиме наслідком невизначеність при вчиненні окремих процесуальних дій, адже фактичне місце проживання може змінюватись чи не щодня. Крім того, особа може мати більше ніж одне фактичне місце проживання, але зареєстроване може бути лише одне місце проживання.

Як вбачається з відповіді Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», заявниця не зареєстрована у місті Києві.

Як вбачається з відповіді №1564272 від 11.07.2025 року, з Єдиного державного демографічного реєстру, заявниця зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Виходячи із правил підсудності, встановлених ст. 316 ЦПК України, дана справа не підсудна Дарницькому районному суду м. Києва.

Так, постановою Верховної Ради України від 07 жовтня 2014 року № 1693-VІІ змінено межі Перевальського і Попаснянського районів Луганської області та, серед іншого місто Попасна Луганської області включено до меж Попаснянського району Луганської області.

Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX у Луганській області, ліквідовано, в тому числі, у Луганській області: Антрацитівський, Біловодський, Білокуракинський, Довжанський, Кремінський, Лутугинський, Марківський, Міловський, Новоайдарський, Новопсковський, Перевальський, Попаснянський, Сватівський, Слов`яносербський, Сорокинський, Станично-Луганський, Старобільський, Троїцький райони. Утворено у Луганській області, у тому числі, Сєвєродонецький район (з адміністративним центром у місті Сєвєродонецьк) у складі територій Гірської міської, Кремінської міської, Лисичанської міської, Попаснянської міської, Рубіжанської міської, Сєвєродонецької міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України. Вказано, що межі районів встановлюються по зовнішній межі територій сільських, селищних, міських територіальних громад, які входять до складу відповідного району.

Однак, відповідно до п. 3-1 розділу 12 «Прикінцеві та Перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Отже, станом на дату звернення позивача з указаним позовом Закон України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів не набрав чинності - місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Оскільки місце проживання відповідача зареєстроване в м. Попасна (колишнього Попаснянського району) Луганської області, ця цивільна справа відноситься до територіальної підсудності Попаснянського районного суду Луганської області.

Однак, розпорядженням Голови Верховного Суду від 06 березня 2022 року № 1/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Попаснянського районного суду Луганської області і визначено Васильківському районному суду Дніпропетровської області.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суд зобов`язаний передати справу на розгляд до суду, якому вона підсудна за законом, оскільки ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Враховуючи викладене, дослідивши матеріали заяви, суд дійшов висновку про передачу даної справи за підсудністю до Васильківського районного суду Дніпропетровської області.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.30, 31 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області, про встановлення факту, що має юридичне значення - передати на розгляд за підсудністю до Васильківського районного суду Дніпропетровської області (52600, Україна, Синельниківський р-н, Дніпропетровська обл., селище Васильківка, вулиця Спортивна, будинок, 23).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суд.

Суддя: Осіпенко Л.М.