Справа № 128/276/25
УХВАЛА

Іменем України

14 липня 2025 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області

у складі головуючого судді Карпінської Ю.Ф.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 18.04.2025 у справі № 128/276/25 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК КЕШ ТУ ГОУ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

УСТАНОВИВ:

10.07.2025 відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, у якій просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 18.04.2025 у справі № 128/276/25; скасувати заочне рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 18.04.2025 у справі № 128/276/25 про стягнення заборгованості за кредитним договором та призначити справу до розгляду (перегляду) за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 10.07.2025, головуючим суддею визначено суддю Карпінську Ю.Ф., якій 11.07.2025 передано матеріали заяви про перегляд заочного рішення.

Обгрунтовуючи підстави поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 18.04.2025 (справа № 128/276/25), ОСОБА_1 вказує, що «копію заочного рішення він не отримував особисто, про позов та розгляд даної цивільної справи не був обізнаний, судових повісток про виклик до суду особисто не отримував, що об`єктивно перешкодило йому брати участь у справі, надавати пояснення та заперечення проти позовних вимог, в результаті чого було порушено його право на справедливий судовий розгляд. Про наявність цивільної справи № 128/276/25 та прийняте заочне рішення він дізнався 26.06.2025 внаслідок повідомлення через додаток ДІЯ про відкриття виконавчого провадження №78465286 на підставі даного рішення суду. Зі спірним рішенням ознайомився через реєстр судових рішень. У зв?язку з тим, що з рішенням у справі № 128/276/25 він фактично ознайомився за допомогою ЄДРСР 26.06.2025, просить поновити строк на подання заяви про перегляд, враховуючи, що відповідна заява подається протягом двадцяти днів з дня ознайомлення із заочним рішенням суду».

Згідно з ч. 3 ст. 127 ЦПК України, якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Оглянувши клопотання про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 18.04.2025 (справа № 128/276/25), суд доходить такого висновку.

Установлено, що Вінницький районний суд Вінницької області заочним рішенням від 18.04.2025 (справа № 128/276/25) ухвалив «Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК КЕШ ТУ ГОУ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити. Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК КЕШ ТУ ГОУ» () заборгованість за кредитним договором №19138 від 01.02.2021 у розмірі 11900 (одинадцять тисяч дев`ятсот) грн 00 коп., з яких: 2000,00 грн прострочена заборгованість за сумою кредиту, 9 900,00 грн прострочена заборгованість за процентами, а також судові витрати. Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК КЕШ ТУ ГОУ» () понесені судові витрати на сплату судового збору в сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп. та на правничу допомогу в сумі 5000 (п`ять тисяч) грн 00 коп.».

Заочним розглядом справи є специфічна процедура розгляду цивільної справи та її вирішення за відсутності відповідача.

Умовами проведення заочного розгляду справи є: 1) належне повідомлення відповідача про дату, час і місце судового засідання; 2) нез`явлення відповідача у судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) неподання відповідачем відзиву на позовну заяву та 4) відсутність заперечень позивача проти такого вирішення справи. Лише в разі одночасного існування всіх перелічених умов суд може ухвалити заочне рішення в справі (частина перша статті 280 ЦПК України).

Водночас суть та мета заочного розгляду справи, які полягають у своєчасному та ефективному вирішенні спору, не відрізняються від тих же складових загального позовного провадження. Наведене пояснюється тим, що питання проведення заочного розгляду справи виникає вже на стадії судового розгляду під час судового засідання у справах позовного провадження. Тобто за наявності передбачених законом умов фактично відбувається перехід із загального позовного провадження до заочного розгляду справи.

У доктрині цивільного процесуального права вважається, що, з одного боку, заочне провадження є додатковою гарантією для позивача від зловживання відповідачем процесуальними правами, усунення причин затягування процесу та дотримання судами строків розгляду справи.

З іншого боку, відповідачу частиною першою статті 284 ЦПК України гарантується право на перегляд заочного рішення за його письмовою заявою за «спрощеною процедурою», тобто тим самим судом.

Законодавець передбачив, що заочне рішення підлягає скасуванню судом першої інстанції, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (частина перша статті 288 ЦПК України).

Отже, Цивільним процесуальним кодексом України встановлює можливість перегляду ухваленого місцевим судом заочного рішення цим же судом без необхідності звернення до апеляційного суду за умови, що причини, які зумовили неприйняття відповідачем участі у розгляді справи, визнані судом поважними, а докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За загальним правилом метою встановлення строків є надання визначеності у реалізації суб`єктами правовідносин своїх прав та обов`язків. З настанням або закінченням відповідного строку пов`язане виникнення, зміна чи припинення правовідносин.

Строк як відрізок часу обмежує дію суб`єктивних прав та обов`язків. Водночас процесуальний строк це встановлений законом або визначений судом проміжок часу, протягом якого суд або учасники судового процесу мають право або зобов`язані вчинити певну процесуальну дію чи сукупність таких дій.

Процесуальні строки мають свою специфіку: по-перше, вони завжди мають імперативний характер; по-друге, процесуально-правові строки встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; по-третє, вони мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу.

Отже, запровадження строку, у межах якого особа може звернутися до суду з позовом, заявою, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності та забезпечення здійснення судових процедур у межах розумних строків.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Отже, законодавець встановив темпоральні обмеження для реалізації відповідачем права на перегляд заочного рішення.

Водночас норми Цивільного процесуального кодексу України не визначають спеціального механізму процесуального реагування суду на пропуск відповідачем строку для подання заяви про перегляд заочного рішення, якщо заявник не подав клопотання про поновлення пропущеного строку або якщо причини, зазначені ним у відповідному клопотанні, визнані судом неповажними.

Наслідки пропуску процесуальних строків на вчинення процесуальних дій передбачені у статті 126 ЦПК України. Відповідно до частини першої цієї статті, із закінченням встановленого законом або судом строку втрачається право на вчинення процесуальних дій. Таке право втрачається в силу закону, тому не потребує додаткового визнання судом. Суд лише констатує пропуск процесуального строку та відсутність поважних причин для його поновлення, якщо була подана заява про поновлення такого строку.

Окремо Цивільний процесуальний кодекс України встановлює наслідки подання документів після закінчення процесуальних строків. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, суд зобов`язаний залишити без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (частина друга статті 126 ЦПК України).

За загальним правилом пропуск процесуальних строків має наслідком втрату права на вчинення процесуальної дії, а для суду настає обов`язок застосувати передбачені Цивільним процесуальним кодексом України наслідки подання документів після закінчення процесуальних строків. Під залишенням документів без розгляду треба розуміти відмову суду давати правову оцінку поданому з пропуском строку документу. Отже, перевірка судом дотримання процесуальних строків при поданні процесуальних звернень учасниками процесу відбувається ex officio.

Так, прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви (частина перша статті 286 ЦПК України). У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд, згідно із частиною третьою статті 287 ЦПК України, може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Тлумачення статей 286, 287 ЦПК України в сукупності із частиною першою статті 288 ЦПК України дає підстави для висновку, що в разі, коли відповідач не довів наявність поважних причин неявки в судове засідання та неподання відзиву, а також не подав доказів по суті справи, суд залишає заяву про перегляд заочного рішення без задоволення. Для застосування повноважень, передбачених у частині третій статті 287 ЦПК України, суд звертає увагу, по-перше, на подання доказів по суті справи, які потенційно можуть змінити висновки по суті спору, викладені в заочному рішенні, та, по-друге, звертає увагу на існування і доведеність поважних причин, через які відповідач не зміг з`явитися на судове засідання, а також подати відзив, у зв`язку із чим і було ухвалене заочне рішення.

Це означає, що до підстав залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення не відноситься питання оцінки причин пропуску строку на подання такої заяви.

Тобто суд зобов`язаний перевірити дотримання відповідачем вимог статей 284, 285 ЦПК України, зокрема в частині строку подання заяви про перегляд заочного рішення, до прийняття такої заяви до розгляду. Суд не наділений правом, оминувши процесуальну дію щодо встановлення дотримання або порушення заявником строків звернення до суду, перейти до розгляду заяви по суті.

Вказані висновки узгоджуються із позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 12.06.2024 (справа № 756/11081/20), згідно з якою заява про перегляд заочного рішення, подана з пропуском установленого законом строку, за відсутності підстав для його поновлення, підлягає залишенню без розгляду.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, ухваленого Вінницьким районним судом Вінницької області 18.04.2025 у справі № 128/276/25, ОСОБА_1 вказує на те, що «копію заочного рішення він не отримував особисто, про позов та розгляд даної цивільної справи не був обізнаний, судових повісток про виклик до суду особисто не отримував. Про наявність цивільної справи № 128/276/25 та прийняте заочне рішення він дізнався 26.06.2025, внаслідок повідомлення через додаток ДІЯ про відкриття виконавчого провадження №78465286 на підставі даного рішення суду. Зі спірним рішенням ознайомився через реєстр судових рішень 26.06.2025».

Згідно з ч. 5 ст. 272 ЦПК України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Установлено, що заочне рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 18.04.2025 (справа № 128/276/25) було направлене відповідачу за адресою його зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 .

На поштовому повідомленні, яке міститься у матеріалах справи (а.с. 66), наявна відмітка про «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до п. 5 ч. 6 ст. 272 ЦПК України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Отже, у даному випадку днем вручення відповідачу ОСОБА_1 заочного рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 18.04.2025 (справа № 128/276/25) є 08.05.2025 (день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання).

Водночас із заявою про перегляд заочного рішення відповідач ОСОБА_1 до Вінницького районного суду Вінницької області звернувся до суду лише 10.07.2025, тобто з пропуском двадцятиденного строку.

Інших поважних причин пропуску строку звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 не зазначив.

У рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком осіб, які беруть участь у справі.

Верховний Суд у постанові від 27.01.2021 (справа № 398/4299/17) зауважив, що сам лише факт неотримання кореспонденції, яку суд з додержанням вимог процесуального закону надсилав за належною адресою, та яка поверталася у зв`язку з її неотриманням адресатом, зумовлений не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 23.01.2019 (справа № 761/15565/16-ц), від 17.04.2019 (справа № 922/1714/18), від 03.06.2020 (справа № 318/89/18).

Варто також зазначити, що ОСОБА_1 не заперечував того факту, що його зареєстрованим місцем проживання є АДРЕСА_1 , або що він, через об`єктивні обставини, на час надсилання йому копії заочного рішення суду не міг отримати судову кореспонденцію.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантовано кожній фізичній та юридичній особі право на розгляду судом справи упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими, серед іншого, є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Зі змісту заяви про перегляд заочного рішення убачається, що відповідач ОСОБА_1 не заперечує існування кредитних відносин між ним та ТОВ «ФК КЕШ ТУ ГОУ», а також несплати ним кредитної заборгованості, отже, мав би передбачати наслідки за невиконання ним умов кредитного договору, зокрема, у виді звернення ТОВ «ФК КЕШ ТУ ГОУ»до суду із позовом про стягнення заборгованості.

Установивши відсутність у ОСОБА_1 об`єктивних непереборних труднощів для подання заяви про перегляд заочного рішення в строки, визначені частиною другою статті 284 ЦПК України, з дня отримання тексту заочного рішення, відсутність поважних причин неотримання поштової кореспонденції з копією заочного судового рішення (як і неотримання судових повісток про виклик до суду) та відсутність безумовних підстав для поновлення строку на звернення до суду з такою заявою, передбачених у частині третій статті 284 ЦПК України, суд доходить висновку про залишення заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України, що відповідає вимогам чинного цивільного процесуального законодавства та правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 12.06.2024 у справі №756/11081/20 (у якій було відступлено від раніше сформованого висновку, викладеного у постанові від 09.11.2021 у справі №214/5505/16).

Керуючись статтями 126, 127, 253, 260, 261, 284, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 18.04.2025 (справа № 128/276/25) залишити без задоволення.

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 18 квітня 2025 року у справі № 128/276/25 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК КЕШ ТУ ГОУ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, подану з пропуском установленого законом строку, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду.

Ухвала складена 14.07.2025.

СУДДЯ