ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 2-о/362/150/25
У Х В А Л А

09 липня 2025 року суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Г.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: орган опіки та піклування Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , про визнання особи недієздатною,

в с т а н о в и в:

25.06.2025 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області із Солом`янського районного суду Київської області надійшла цивільна справа за заявою ОСОБА_3 , заінтересовані особи: орган опіки та піклування Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , про визнання фізичної особи недієздатною за підсудністю.

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою в якій просить суд визнати недієздатним ОСОБА_4 , встановити над ОСОБА_4 опіку та призначити ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_4 .

Ухвалою Солом`янського районного суду Київської області від 12.05.2025 року цивільну справу передано за підсудністю до Васильківського міськрайонного суду Київської області (а.с.78).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 30.06.2025 року позовну заяву залишено без руху, оскільки заявник, в порушення вимог частини третьої статті 175 та частини першої статті 299 ЦПК України, у поданій до суду заяві не зазначає особу, щодо якої розглядається справа про обмеження її цивільної дієздатності, її місце проживання чи перебування, її реєстраційний номер облікової картки платника податків та не надано копії заяви з додатками до неї для надсилання цій особі та надано строк для усунення недоліків.

Перевіривши заяву, суд прийшов до наступного висновку.

Як вбачається з довідки про доставку електронного листа заявник ОСОБА_1 отримав копію ухвали про залишення позовної заяви без руху 02.07.2025 року, а тому наданий судом строк в ухвалі від 30.06.2025 року для усунення недоліків сплив.

На дату постановлення цієї ухвали, заявник заяв (клопотань) з процесуальних питань до суду подано не було, що дає підстави вважати, що заявник не виконав вимоги суду та не подав заяву про усунення недоліків, також не скористався процесуальним правом подати заяву про продовження процесуального строку з урахуванням вимог статі 127 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України, особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно до ч. 5 ст. 272 ЦПК України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України, ч. 7 ст. 272 ЦПК України, вручення судової повістки та копії судового рішення представникові учасника справи вважається врученням і цій особі.

Проте у встановлений судом строк станом на 09.07.2025 року недоліки заяви не були усунуті заявником, заяви про продовження строку, встановленого ухвалою суду для усунення недоліків заяви, до суду не надходило.

Відповідно до п. 1, 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

У свою чергу судом вжито усіх заходів, передбачених процесуальним законодавством, для вручення заявнику копії ухвали суду про залишення заяви без руху.

У силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Проте, ні в строк, визначений ухвалою суду від 30.06.2025, ні станом на день постановлення даної ухвали, сторона заявника недоліки визнані ухвалою суду не усунула, будь-яких документів до суду не подала.

Приписами ч. 3 ст. 185 ЦПК встановлено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, вважаю, що підстав для продовження строку для усунення недоліків, передбачених ст. 127 ЦПК України не встановлено, оскільки останній не може бути продовжений з ініціативи суду і підлягає продовженню, за наявності підстав, виключно за клопотанням сторони або іншої особи, яка не встигла вчинити певну процесуальну дію.

Отже, з урахуванням того, що сторона заявника обізнана про те, що було подано заяву до суду, ухвалу ним отримано, судом було надано достатньо часу для виправлення недоліків, ухвала про залишення заяви без руху була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень, проте за вказаний час сторона заявника недоліки заяви не усунула, суд дійшов висновку, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України заяву слід визнати неподаною та повернути заявника.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що повернення заяви, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, так як після усунення вказаних недоліків заявник має право повторно звернутися до суду із вказаною заявою, суддя вважає за необхідне заяву визнати неподаною та повернути заявнику, в зв`язку з не усуненням недоліків та роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 294, 315, 318 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: орган опіки та піклування Солосм`янської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , про визнання особи недієздатною - вважати неподаною і повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стати підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання).

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко