Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2-н/357/1953/25
У Х В А Л А

іменем України

11 липня 2025 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О. І. розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду з даною заявою, зареєстрованою 09.07.2025 за вх. № 38483, обґрунтовуючи вимоги тим, що із ОСОБА_2 вони перебували у зареєстрованому шлюбі з 14 вересня 2022 року, який відповідно до рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 04 березня 2025 року був розірваний. Від даного шлюбу мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Батько дитини добровільно матеріальної допомоги на його утримання не надає. Син знаходиться на її утриманні і вона одна дбає про його матеріальне забезпечення. У зв`язку з цим заявник просить видати судовий наказ, яким стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не більше 10 прожиткових мінімумів для дитини відповідного віку.

Відповідно до ч. 1 ст. 160 ЦПК України, наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу та відповідно до ч. 1 ст. 167 ЦПК України розгляд заяви проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника.

Відповідно до положень ст. 161 ЦПК України особа має право звернутися з вимогами про стягнення аліментів в наказному або в спрощеному позовному провадженні на свій вибір.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушенням вимог статті 163 ЦПК України.

В даному випадку заяву подано з порушенням вимог ст. 163 ЦПК України, оскільки до заяви не додано довідки про склад її сім`ї або підтвердження того, що дитина знаходиться на утриманні заявниці.

З матеріалів справи вбачається, що заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчить Витяг з реєстру територіальної громади № 2025/008992891 від 04.07.2025.

Також, заявник в заяві про видачу судового наказу вказала свою адресу фактичного проживання/листування: АДРЕСА_2 , однак належного підтвердження фактичного проживання до даної заяви не надала.

Зареєстровану адресу боржника ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 вказала: АДРЕСА_3 .

Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру (ч. 8 ст. 187 ЦПК України).

Згідно відповіді № 1563523 від 11.07.2025 з Єдиного державного демографічного реєстру, сформованого засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» за запитом судді стосовно визначення підсудності щодо зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача, вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , з 26.10.2016.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 Постанови Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 № 807-ІХ утворено Білоцерківський район (з адміністративним центром у місті Біла Церква) у складі територій Білоцерківської міської, Володарської селищної, Гребінківської селищної, Ковалівської сільської, Маловільшанської сільської, Медвинської сільської, Рокитнянської селищної, Сквирської міської, Ставищенської селищної, Таращанської міської, Тетіївської міської, Узинської міської, Фурсівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Дійсно, селище Гребінки це село в Україні, яке з 17.07.2020 входить до складу Гребінківської селищної територіальної громади у Білоцерківському районі Київської області, у зв`язку із ліквідацією районів в Київській області.

Однак, до зміни адміністративно-територіального устрою (до 17.07.2020) селище Гребінки було населеним пунктом Васильківського району Київської області.

Водночас, згідно ч. 3-1 Розділу XII Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

На часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні.

Також, Рада суддів України в листі від 22.07.2020 № 9рс-466/20 зазначила, що до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Відповідно до п. 1, п. 9 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо: заява подана з порушенням вимог статті 163 ЦПК України та подано з порушенням правил підсудності.

Ст. 166 ЦПК України передбачає, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених частини 1 статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 161, 163, 165, 166, 353, 354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити ОСОБА_1 в заяві про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини.

Роз`яснити стягувачу, що відповідно до положень ч. 1 ст. 166 ЦПК України відмова у прийнятті заяви не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Повний текст ухвали виготовлено 11 липня 2025 року.

Суддя О. І. Орєхов