Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А

10 липня 2025 року селища Романів

Суддя Романівського районного суду Житомирської області Кірічук М.М., розглянувши зустрічний позов ОСОБА_1 ,-

В С Т А Н О В И В :

У червні 2025 року через систему «Електронний суд» товариство з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» (далі ТОВ «Бізнес Позика») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому зазначено, що 31 серпня 2024 року між позивачем та відповідачем було укладено договір №508600-КС-001 про надання кредиту за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем.

За умовами укладеного договору ТОВ «Бізнес Позика» надало відповідачу грошові кошти у сумі 11000 грн.

Посилаючись на те, що ОСОБА_1 умови укладеного договору не виконує, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість в сумі 30510,00 грн; з яких 11000,00 грн заборгованість по тілу кредиту, 13860,00 грн заборгованість по процентах, 5500,00 грн заборгованість по штрафам, 150,00 грн заборгованість по комісії.

Ухвалою Романівського районного суду Житомирської області від 18 червня 2025 року відкрито провадження у справі.

8 липня 2025 року від адвоката Кулаківського В.В. в інтересах ОСОБА_1 до суду надійшов зустрічний позов, в якому він просить:

- визнати недійсним кредитний договір №508600-КС-001 від 31 серпня 2024 року, укладений між ОСОБА_1 та ТОВ «Бізнес позика»;

- зобов`язати ТОВ «Бізнес позика» здійснити перерахунок заборгованості за кредитний договір №508600-КС-001 від 31 серпня 2024 року.

Зустрічний позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Статтями 4, 5, 13 Цивільного процесуального Кодексу України (далі ЦПК України) визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно частин 1, 2 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частини пункту 4 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позивач за зустрічним позовом звертається до суду із такими вимогами:

- визнати недійсним кредитний договір №508600-КС-001 від 31 серпня 2024 року, укладений між ОСОБА_1 та ТОВ «Бізнес позика»;

- зобов`язати ТОВ «Бізнес позика» здійснити перерахунок заборгованості за кредитний договір №508600-КС-001 від 31 серпня 2024 року.

Велика Палата Верховного Суду у пунктах 29-34, 36-37 у постанові від 22 лютого 2024 року у справі № 990/150/23 зазначила, що процесуальне законодавство встановлює вимоги до змісту позовної заяви. Від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи. Законодавство не вимагає матеріально-правового обґрунтування вимог, однак обґрунтування позову не правовими фактами може негативно вплинути на наслідки вирішення вимоги по суті.

Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючи ознаки позову) є предмет і підстава.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Фактична підстава позову це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмета заявленого позову як наслідок наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

Зміст позовних вимог це вимоги позивача (предмет позову). Предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів.

Іншими словами зміст позовних вимог це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову.

Як роз`яснив Верховний Суд в ухвалах від 09 лютого 2022 року у справі №990/32/22, від 07 лютого 2022 року у справі №990/31/22, зміст позову - це частина позову, яка, з одного боку, відображає вид судового захисту, а саме - звернену до суду вимогу позивача щодо застосування конкретних способів захисту порушеного, оспорюваного чи невизнаного права; відповідно до змісту позовних вимог встановлюються межі судового розгляду і предмет доказування. З іншого боку, зміст позовних вимог складають матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, щодо яких суд повинен ухвалити рішення.

Верховний Суд у постанові від 21 квітня 2022 року у справі № 484/3551/21 погодився із висновками судів попередніх інстанцій про те, що нечітке викладення позовних вимог унеможливлює встановлення характеру правовідносин, що виник між сторонами.

В ухвалах від 26 травня 2022 року у справі №990/75/22, від 20 травня 2022 року у справі №990/74/22, від 12 травня 2022 року у справі №9901/71/22 Верховний Суд зазначив, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного, на думку позивача, права, свободи чи інтересу, який має формуватися максимально чітко і зрозуміло.

Верховний Суд у постанові від 13 квітня 2022 року у справі № 640/18822/19 зазначив, що суд, при розгляді справи, має насамперед встановити суть (характер) спірних правовідносин, про захист яких власне і звернувся позивач.

Наведені в прохальній частині позовної заяви способи захисту, такі як визнати недійсним кредитний договір №508600-КС-001 від 31 серпня 2024 року, укладений між ОСОБА_1 та ТОВ «Бізнес позика» та зобов`язати ТОВ «Бізнес позика» здійснити перерахунок заборгованості за кредитний договір №508600-КС-001 від 31 серпня 2024 року є альтернативними та взаємовиключними.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Разом із тим, враховуючи вимоги процесуального закону, формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням ЦПК України.

Аналогічних висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22 лютого 2024 року у справі № 990/150/23, дійшовши висновку про те, що формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України.

На усунення зазначених недоліків позивачу необхідно визначитись із предметом позову з урахуванням зазначених недоліків та надати суду нову редакцію зустрічної позовної заяви із доказами її направлення відповідачу.

Згідно частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Керуючись статтею 185 ЦПК України, суддя,-

В И Р І Ш И В :

Зустрічний позов ОСОБА_1 залишити без руху.

Запропонувати ОСОБА_1 усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя М.М. Кірічук