Справа № 536/1009/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2025 року м. Кременчук

Кременчуцький районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Реки А.С.,

за участю секретаря судового засідання Черненко А.А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особистих інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачки ОСОБА_5 , про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності,

за участі позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Павелка Р.М.,

представника відповідачки адвоката Кизенка Д.О.,

Встановив:

В провадженні Кременчуцького районного суду Полтавської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 в особистих інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачки ? ОСОБА_5 , про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 08 травня 2025 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

02 липня 2025 року представник позивача направив до суду заяву про зміну предмету позову та вказав, що позивач бажає частково змінити предмет позову, оскільки початкові вимоги позивача не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. В обґрунтування заяви зазначив, що 22 квітня 2019 року відповідачка як власник будинку за адресою: АДРЕСА_1 подарувала частки вказаного житлового будинку з господарськими будівлями та земельною ділянкою позивачу та неповнолітнім донькам, а саме: ОСОБА_1 254/1000 часток; ОСОБА_3 258/1000 часток; ОСОБА_2 257/1000 часток. В подальшому ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 27 січня 2021 року було затверджено мирову угоду про виділ в натурі частки із вищевказаного майна, яке перебуває у спільній частковій власності. В подальшому ОСОБА_4 ініціювала розірвання шлюбу, після чого весь будинок на земельну ділянку, яка була розподілена на чотири частини, передала в користування своїх батьків ( ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , а також третіх осіб). Внаслідок неправомірних дій (неправомірного вселення) відповідачів, позивач позбавлений права на вільне користування власним майном. Окрім цього відповідачі та треті особи, перешкоджають позивачу користуватися своєю часткою майна, яка перебуває у спільному користуванні. Також ОСОБА_5 , як представник своєї доньки ОСОБА_4 , разом з іншими особами, чинять перешкоди ОСОБА_1 , як у користування належного йому майна так і у здійсненні забезпечення ізольованого користування приміщеннями, а саме не дають розділити приміщення перегородкою для облаштування окремого приміщення. З врахуванням викладеного, просить прийняти до розгляду заяву про зміну предмету позову, а саме зобов`язати ОСОБА_4 та її представників, в тому числі ОСОБА_5 , не чинити перешкоди ОСОБА_1 в облаштуванні (розділі перегородками) окремих приміщень; усунути перешкоди у здійсненні права власності на частину у житловому будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом виселення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та членів його родини; зобов`язати ОСОБА_4 та її представників, в тому числі ОСОБА_5 , не чинити перешкоди ОСОБА_1 в користуванні частиною будинку.

04 липня 2025 року на адресу суду від представника відповідачки надійшло клопотання про відмову у прийнятті заяви про зміну предмету позову, в якій зазначено, що порівняльний аналіз предмету та підстав позову, який подано позивачем первісно за позовною заявою у даній справі, та за заявою про зміну предмету позову, дозволяє зробити висновок, що позивачем фактично заявлено нові позовні вимоги до нових відповідачів та нові підстави позову. Також зазначає, що заява позивача про зміну предмету позову фактично містить нові позовні вимоги немайнового характеру, що характеризуються самостійним предметом спору та правовими підставами для звернення до суду, що вказує на одночасну зміну предмета та підстави позову, що цивільно-процесуальним законом не допускається. Так, предметом поданого позову є виділ частки із майна, що перебуває у спільній частковій власності, а позовними вимогами є: 1) виділення в натурі та визнання особистої приватної власності за ОСОБА_1 право на частину житлового будинку та підвалу за адресою: АДРЕСА_1 ; 2) припинення права спільної часткової власності ОСОБА_1 на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . В поданій заяві про зміну нібито предмету позову, ОСОБА_1 вже не просить про виділення в натурі та визнання за ним права особисто приватної власності на частину будинку і припинення спільної часткової власності, натомість сформовано новий предмет позову, а саме: усунення перешкод у користуванні та «зобов`язати не чинити перешкоди» в облаштуванні окремих приміщень, встановленні вхідного дверного блоку, а також усунення перешкоди в здійсненні права власності на частину у житловому будинку із позовною вимогою про «виселення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та членів його родини без надання іншого житлового приміщення», такі позовні вимоги взагалі регулюють (окрім Цивільного кодексу) нормами Житлового кодексу, що також вказує на одночасну зміну підстав позову та його предмету (поданий «первинний» позов за своїм предметом та вимога підпадає під регулювання лише норами Цивільного кодексу України) Із зазначеного вище чітко вбачається, що позивачем сформовано одночасно і новий предмет, і нові підстави для позову.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача наполягав на прийняті заяви про зміну предмету позову. Вказав, що сторона позивача вилучає позовні вимоги про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності та визнання за ОСОБА_1 право особистої приватної власності на частину будинку, залишаючи без змін первісні вимоги щодо зобов`язання ОСОБА_4 та її представників, в тому числі ОСОБА_5 , не чинити перешкоди ОСОБА_1 в облаштуванні приміщень, та доповнює позов вимогами про усунення перешкод у здійсненні права власності на частину у житловому будинку шляхом виселення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та членів його родини та зобов`язання ОСОБА_4 та її представників, в тому числі ОСОБА_5 , не чинити перешкоди ОСОБА_1 в користуванні частиною будинку. Вважає, що не є зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Позивач ОСОБА_1 підтримав думку свого представника.

Представник відповідача в підготовчому судовому засіданні заперечував проти прийняття заяви про зміну предмету позову, вважаючи, що заява позивача про зміну предмету позову фактично містить нові позовні вимоги немайнового характеру, що характеризуються самостійним предметом спору та правовими підставами для звернення до суду, що вказує на одночасну зміну предмета та підстави позову, що цивільно-процесуальним законом не допускається.

Третя особа ОСОБА_5 в підготовче судове засідання не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце розгляд справи, причини неявки не повідомив.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали цивільної справи, встановив наступне.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі № 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Звертаючись з позовом до суду ОСОБА_1 просив виділити частки із майна, що є у спільній частковій власності та визнати за ОСОБА_1 право особистої приватної власності на частину будинку, а також зобов`язати ОСОБА_4 та її представників, в тому числі ОСОБА_5 , не чинити перешкоди ОСОБА_1 в облаштуванні приміщень.

Згідно заяви про зміну предмету позову, представник позивача, залишаючи незмінною вимогу про зобов`язання ОСОБА_4 та її представників, в тому числі ОСОБА_5 , не чинити перешкоди ОСОБА_1 в облаштуванні окремих приміщень будинку за адресою: АДРЕСА_1 , розширив заявлені вимоги та просить зобов`язати ОСОБА_4 та її представників, в тому числі ОСОБА_5 , не чинити перешкоди ОСОБА_1 в користуванні частиною того ж будинку. Окрім того, сторона позивача просить усунути перешкоди у здійсненні права власності на частину у житловому будинку шляхом виселення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та членів його родини.

Отже, дослідивши редакцію первісного позову та заяву представника позивача про зміну предмету позову, суд вбачає, що стороною позивача заявляючи вимоги про усунення перешкоди у здійсненні права власності на частину у житловому будинку шляхом виселення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та членів його родини змінено не лише предмет позовних вимог, а і його підстави; викладено нові обґрунтування та обставини позовних вимог, визначено нові правові підстави позовних вимог, що суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, та не допускається.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе заяву представника позивача про зміну предмету позову задовольнити частково та прийняти заяву про зміну предмету позову в частині зобов`язання ОСОБА_4 та її представників, в тому числі ОСОБА_5 , не чинити перешкоди ОСОБА_1 в облаштуванні окремих приміщень будинку за адресою: АДРЕСА_1 , та зобов`язання не чинити перешкоди ОСОБА_1 в користуванні частиною будинку.

В іншій частині заяви про зміну предмету позову про усунення перешкод у здійсненні права власності на частину у житловому будинку шляхом виселення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та членів його родини необхідно відмовити у прийнятті, роз`яснивши, що позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. 49, 189, 196-198, 258-261, 353 ЦПК України, суд,-

Ухвалив:

Заяву представника позивача про зміну предмету позову задовольнити частково.

Прийняти заяву про зміну предмету позову в частині зобов`язання ОСОБА_4 та її представників, в тому числі ОСОБА_5 , не чинити перешкоди ОСОБА_1 в облаштуванні (розділі перегородками) окремих приміщень (приміщення "1-2", приміщення "1-3", приміщення "1-15"), встановленні вхідного дверного блоку за рахунок розбирання нижньої частини віконного прорізу в приміщенні "1-10", що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ; та не чинити перешкоди ОСОБА_1 в користуванні частиною будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: в житловому будинку літ. "Б" (№ п/п № по плану Приміщення Площа, м2) 2 -"1-10" частина передпокою (сп. кор.) 8,05 м2, 4 -"1-12" частина гаража (сп. кор.) 3,9 м2; в підвалі під житловим будинком літ."Бп"(№ п/п № по плану Приміщення Площа, м): 2-"1-3" частина підвалу (сп. кор.) 5,875 м2, 4-"1-5" частина сходової клітини (сп.к) 0,85 м2, 6-"1-8" частина підвалу (сп. кор.) 1,5 м2, надвірними господарським будівлям та спорудам (№ п/п Літера по плану Найменування): 1-"б" 1/4 частина тераси 2-"б" 1/4 частиною навісу 3- "В" 1/4 частиною альтанки 4- "№1" 1/4 частиною воріт 5- "№2" 1/4 частиною огорожі.

В інші частині заяви про зміну предмету позову відмовити у прийнятті.

В подальшому розглядати справу з урахуванням позовної заяви зі зміною предмету позову прийнятої судом до розгляду.

Запропонувати відповідачці в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення копії даної ухвали подати відзив на позовну заяву з урахуванням зміни предмета позову, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України.

Запропонувати позивачу в строк п`ять днів з дня отримання відзиву на позовну заяву подати відповідь на відзив відповідно до вимог ст. 179 ЦПК України.

Запропонувати відповідачці протягом трьох днів з дня отримання відповіді на відзив подати за правилами встановленими ст. 180 ЦПК України свої заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень.

Ухвала набирає законної сили з дня її проголошення та окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складено 11.07.2025.

Суддя А. С. Река