Справа № 524/5224/22
Провадження № 2/524/1001/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.07.2025 року Автозаводський районний суд міста Кременчука в складі: головуючого-судді Нестеренка С.Г., за участі секретаря судового засідання Бельченко Н.Л., розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчук Полтавської області цивільну справу за позовом КП «Детективне агентство «Кобра» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання правових послуг,

В С Т А Н О В И В:

До суду звернулося КП «Детективне агентство «Кобра» з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості на загальну суму у 23 тис. дол. США.за договором про надання правових послуг , який було укладено між ними 15 січня 2020 року у ході підготовки позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна та розгляду справи № 524/325/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна.

У судовому засіданні представник позивача КП «Детективне агентство «Кобра» - Пономаренко Г.О. позов підтримала, просила задовольнити. Підтвердила та пояснила в судовому засіданні, що 15 січня 2020 року між КП «Детективне агентство «Кобра» та ОСОБА_1 було укладено договір про надання правничої допомоги, який було доповнено договором від 22 травня 2020 року, та якими було визначено розмір витрат у 28 тис. дол. США, з яких було сплачено відповідачем 5 (п`ять) тис. дол. США, та узгоджено, що інші 23 тис. дол. США будуть сплачені ОСОБА_1 до 05 червня 2020 року. Пізніше 06 жовтня 2020 року підприємство в односторонньому порядку припинило виконання договору щодо представництва інтересів ОСОБА_1 у ході розгляду справи № 524/325/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача по суті справи та з приводу ініційованого судом питання про закриття провадження у справі, вивчивши матеріали справи, видалився для постановлення ухвали об 11 год. 20 хв. 09 липня 2025 року.

Під час вирішення питання про закриття провадження у справі представник позивача подала заяву про відвід головуючому у справі, мотивуючи тим, що суддя є упередженим та заінтересованим на користь відповідача.

Головуючий у справі не погодився із заявою представника позивача про відвід судді, враховуючи ту обставину, що на початку судового засідання представник позивача вказала про відсутність відводу судді, що головуючий у справі зі сторонами не перебуває у родинних та будь-яких інших відносинах, які свідчили б про заінтересованість судді на користь певних осіб, зустрічей з ними не мав, жодних негативних висловлювань та незаконних дій стосовно них не вчиняв, результати розгляду справи не обговорював та не висловлював.

Крім того суд звертає увагу на те, що неупередженість є основоположним принципом і необхідною умовою належного виконання суддею своїх обов`язків та виявляється як у змісті судового рішення, так і в усіх процесуальних діях, що передують його прийняттю.

У контексті ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

У національному законодавстві відсутні будь-які роз`яснення щодо визначення критеріїв чи обставин, які би могли враховуватися судом при наданні оцінки фактам щодо неупередженості, а саме які складові елементи повинні містити обставини, щоб можна було прийти до висновку в неупередженості суду.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17 Закону України "Про міжнародні договори", міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Передбачено також, що коли міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору.

Статтею 6 Конвенції "Про захист прав людини і основоположних свобод" (ратифікована Україною 17 липня 1997 року) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

З огляду на основні засади і практику Європейського суду з прав людини, неупередженість (безсторонність) суду, відповідно до п.1 ст.6 вказаної вище Конвенції, повинна визначатися за критеріями суб`єктивними, при яких беруться до уваги особисті переконання і поведінка судді та об`єктивними, які визначаються, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо об`єктивної неупередженості, Європейський суд з прав людини у справі "Фей проти Австрії" вказав, що така полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити , чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти Україн"» від 03.05.2007р. та від 24.02.1993р. по справі "Фей проти Австрії" судом вказано, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

Згідно п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень відносно сторін у судовому розгляді, судді повинні бути безсторонніми, а саме: вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає - або може сприйматися як таке, що впливає - на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: «ніхто не може бути суддею у власній справі». Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони в будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін по конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. І суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Вимога "безсторонності", згідно з судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Білуха проти України", "Салов проти України", "Мироненко і Мартенко проти України", "Фельдман проти України") характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий -у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін.

Окрім того, відповідно до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи у тому випадку коли, у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини в рішеннях у справах "Микаллеф проти Мальт", "Мезнарич проти Хорватії", в демократичному суспільстві суди повинні вселяти довіру. Тому, кожний суддя, у відношенні якого маються щонайменші сумніви в неупередженості, зобов`язаний вийти з процесу. Правила, що регулюють відвід суддів, є спробою забезпечення неупередженості судді шляхом усунення будь-яких сумнівів у учасників цивільного процесу. Ці правила направлені на усунення будь-яких ознак необ`єктивності судді та слугують зміцненню довіри, яку суди повинні асимілювати в демократичному суспільстві.

Одним із елементів довіри суспільства, в тому числі і учасників процесу до суду, є довіра складу суду вирішувати спір, що унеможливить в подальшому сумніватись у винесенні справедливого, законного та об`єктивного рішення суду.

Наведені обставини свідчать про реальну можливість подальшого розгляду справи в такому складі суду, мотиви заявлення відводу не мають належного обгрунтування та не є належним чином доведеними, а звідси суд не вбачає підстав, які визначені у ст. 36 ЦПК України, для відводу судді головуючого у справі.

Оскільки заява про відвід подана представником позивача в судовому засіданні, то відповідно до положень ст. 36, 40 ЦПК України її розглядає той самий склад суду.

Керуючись ст. 36, 40, 258-261, 352 - 354 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити представнику позивача КП «Детективне агентство «Кобра» - Пономаренко Г.О. у задоволенні заяви про відвід головуючого у справі судді Нестеренка С.Г.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: