У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

14 липня 2025 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області В.Л.Маренюк, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру, або звільнення від сплати аліментів,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про зміну розміру, або звільнення від сплати аліментів.

На підставу своїх вимог спирається на те що, на даний час щодо нього виконується рішення Маньківського районного суду Черкаської області у справі №701/228/24 щодо стягнення грошових коштів в розмірі 10 000 грн., щомісячно на користь ОСОБА_2 , для утримання його доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказаний розмір аліментів на його думку є неприйнятним і має бути зменшеним у відповідності до норм Конституції України, Сімейного Кодексу України до 1300 грн. з урахуванням обставин які склались.

СУДОВІ РІШЕННЯ ПРИЙНЯТІ У СПОРІ

Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області у справі№701/618/21 від 15.07.2021 р. його визнано батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та встановлено аліменти на утримання дитини на користь позивачки ОСОБА_2 , в твердій грошовій сумі в розмірі 5000 (п`ять тисяч) гривень щомісячно до досягнення дитиною повноліття.

Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області у справі №701/385/23 від 19 червня 2023 року розмір аліментів на утримання дитини змінений до 11000,00 грн. щомісячно до досягнення дитиною повноліття. 2 лютого 2024 року вказане рішення суду першої інстанції було скасовано Черкаським апеляційним судом повністю, в задоволенні позову про збільшення розміру аліментів було відмовлено.

Розмір аліментів на утримання дитини був залишений в сумі 5000 грн. щомісячно.

Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 19 червня 2023 року у справі №701/228/24 за позовом ОСОБА_2 , було змінено розмір аліментів на утримання ОСОБА_3 , до 10000 (десять тисяч) грн. Зазначене рішення згідно постанови Черкаського апеляційного суду від 2.10.2024 року в частині встановлення розміру аліментів залишено без змін.

Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 19 травня 2025 року у справа №701/1007/24 позивачу було відмовлено в задоволенні позовних вимог про зменшення розміру аліментів на утримання дитини з 10 000 грн., на 1/8 частину його доходів, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, в зв`язку із запереченням відповідача ОСОБА_2 , щодо поставленої в позові вимоги про зміну способу стягнення аліментів.

ПІДСТАВИ ВСТАНОВЛЕННЯ РОЗМІРУ АЛІМЕНТІВ В РОЗМІРІ 10 000 ГРН. ПО СПРАВІ 701/228/24

Відповідно до змісту рішень Маньківського районного суду Черкаської області 19 червня 2024 року у справі №701/228/24 та постанови Черкаського апеляційного суду у справі № 701/228/24 (22-ц/821/1560/24) від 2.10.2024 встановлення розміру аліментів в сумі 10 000 грн. було обумовлено наступним :

1. «У дитини наявний ряд хронічних захворювань, що підтверджено наданими позивачем та долученими до матеріалів справи заключеннями медичних закладів, дитина потребує домашнього догляду»;

2. «Позивач позбавлена можливості працювати займаючись постійно лікуванням дитини, в якому потребує дитина, що підтверджується медичними висновками»;

3. «Відповідач є військовослужбовцем, за що отримує гідне грошове забезпечення, а також отримує пенсію. Згідно довідки № 3224 1727 4963 2217 від 06 лютого 2024 року за січень 2024 року отримав пенсію в розмірі 4 886,54 грн. Як вбачається зі звітів в/ч про здійснені відрахування та виплати ОСОБА_1 , виплачується гідне грошове забезпечення в розмірі від 60 000 грн. до 95 000 грн., щомісячно, що взагалі є неспіввісним із розміром стягнутих з нього аліментів на утримання його дитини»;

4. «на дату звернення позивача ОСОБА_2 до суду з позовом «значно покращився матеріальний стан відповідача (отримує велике грошове забезпечення та навпаки погіршився матеріальний стан позивача (через необхідність у постійному догляді за дитиною вимушена перебувати у відпустці по догляду за дитиною без збереження заробітної плати), а також значно погіршився стан здоров`я дитини (дитині встановлено інвалідність із датою переогляду - 01 грудня 2025 року).»

5. «Суд апеляційної інстанції вважає обґрунтованим рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог про збільшення розміру аліментів, оскільки з моменту ухвалення рішення суду про стягнення аліментів від 15 вересня 2022 року по цивільній справі № 701/618/21 позивачем було доведено, що у ОСОБА_1 , змінився (покращився) його матеріальний стан, що підтверджується звітами в/ч про здійснені відрахування та виплати ОСОБА_2 , за квітень 2023 було нараховані 56 984,55 грн., за серпень 2023 року було нараховано 93 840,41 грн. (а.с. 13, 14 Т.1), та згідно даних ДПС за перший квартал 2024 року отримав дохід у військовій частині та пенсію в УПФУ в загальному розмірі 1 076 443,04 грн. У відповідача ОСОБА_2 , навпаки погіршився матеріальний стан, оскільки в зв`язку з хворобою дитини та потребою дитини домашнього догляду вона була позбавлена можливості заробітку, що підтверджується наказом Уманського міськрайонного суду Черкаської області за № 23-В від 22 січня 2024 року «Про надання відпустки для домашнього догляду за дитиною» згідно якого, помічнику судді ОСОБА_2, надано відпустку без збереження заробітної плати для домашнього догляду за донькою з 22 січня по 22 травня 2024 року (а.с. 12 Т.1). Крім того, у дитини значно погіршився стан здоров`я, що підтверджено заключенням КДП НДСЛ «ОХМАТДИТ» МОЗ України від 25 серпня 2023 року лікаря-алерголога, консультаційним висновком спеціаліста md 9425 від 16 листопада 2023 року лікаря-дерматовенеролога, консультаційним висновком спеціаліста md 9429 від 16 листопада 2023 року лікаря-алерголога дитячого, консультаційним висновком спеціаліста КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради» від 13 грудня 2023 лікаря алерголога дитячого.

Вказані вище обставини були підставою для встановлення позивачу розміру аліментів в розмірі 10 000 грн.

Одночасно Апеляційний суд констатував у своєму рішенні по зазначеній справі, що на його утриманні перебуває двоє дітей, встановив також що в позивачу порівняно з вереснем 2022 року не погіршився стан здоров`я, будь-яких доказів про його скрутне матеріальне становище в суду не малось, підтвердження його витрат на лікування, або інші доказів щодо фактичного фінансування утримання інших дітей в матеріалах справи не містилось, тому на переконання колегії апеляційного суду фактично ним не було доведено, що у нього відсутні доходи, нерухоме та рухоме майно, за рахунок якого він не міг сплачувати аліменти у визначеному Маньківським районним судом розмірі.

ОБГРУНТУВАННЯ ПІДСТАВ ЗВЕРНЕННЯ ДО СУДУ З ПОЗОВОМ ПРО ЗМЕНЬШЕННЯ РОЗМІРУ АЛІМЕНТІВ

Стаття 48 Конституції України вказує, що кожен має право на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім`ї, що включає достатнє харчування, одяг, житло.

Статтею 55 Конституції України та статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).

Статтею 181 СК України встановлено, що способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Згідно частини 1 статті 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Наразі в позивача змінився (погіршився) матеріальний стан, змінився (погіршився) стан здоров`я та існують інші обставини передбачені чинним Сімейним Кодексом України, що вказує на можливість зменшення розміру аліментів.

Ч.1 ст. 182 Сімейного кодексу України встановлені обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів, зокрема це : стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Серед обставин які змінилися на даний час і які мають бути враховані судом є нижченаведене.

Позивач вважає, що на даний час матеріальне становище дитини завдяки сплаті позивачем аліментів є таким, що може бути визнане більш ніж достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Крім того позивач вважає, що лише за рахунок сплати ним аліментів, задовольняються потреби дитини в розвитку та лікуванні, мати дитини в забезпечені дитини участі не приймає.

Щодо стану здоров`я дитини, то перед визнання дитини такою що є дитиною з інвалідністю ОСОБА_2 , вказувала, що захворювання має сезонний характер. З урахуванням того, що дитині встановлено інвалідність із датою переогляду - 01 грудня 2025 року позивач вважає, що на даний час стан дитини мав значно покращитися порівняно з її станом здоров`я на грудень 2023 року. Дитина не перебувала жодного разу на стаціонарному лікуванні із захворюванням, яке стало підставою для встановлення статусу дитина з інвалідністю. З огляду на це позивач вважає що в суду маються підстави для того щоб зробити висновок про покращення стану здоров`я дитини.

У власності позивача на даний час не перебувають об`єкти нерухомого і рухомого майна за позивачем не закріплено прав на володіння чи користування таким майном.

Вказані вище 3 обставини є такими які мають бути враховані судом при визначені розміру аліментів.

Найвагомішим мотивом, з якого виходив Маньківський районний суд Черкаської області при винесенні 19.06.2024 рішення щодо встановлення розміру суми аліментів, є те, що позивач був військовослужбовцем ЗСУ (а.с. 237 т. 1), мав грошове забезпечення від 20 000 грн. до 100 000 грн. в місяць. Крім того на час розгляду справи позивач згідно судових рішень не мав значних проблем із здоров`ям, хоч і мав інвалідність.

На разі всі підстави які слугували підґрунтям для встановлення розміру аліментів змінилися:

1. На даний час позивач не є військовослужбовцем і має лише дохід у вигляді пенсії в розмірі 9500 грн., при цьому інші доходи в нього відсутні. Наявність в позивача джерел доходу щомісяця перевіряється органами ДВС, при цьому будь які джерела доходів в позивача відсутні і відповідно не виявлені.

2. Стан здоров`я позивача значно погіршився порівняно із періодом, який досліджувався судом по справі 701/228/24, а саме із з лютого 2024 року по вересень 2024 року. У вказаний період позивач лише один раз перебував на лікуванні. За період з вересня 2024 року по даний час позивач тричі перебував на лікуванні і на даний час має потребу у здійсненні стаціонарного лікування в зв`язку із наявними хворобами. При цьому звертає увагу суду на ту обставину, що хвороба яка малась в позивача і слугувала підставою для встановлення 2-ої групи інвалідності прогресує і її наявність вкрай негативно впливає на можливість здійснення професійної діяльності, її лікування потребує постійних обстежень та медикаментозного лікування, що пов`язано із значними витратами. Одночасно з цим прогресують хвороби пов`язані із отриманням поранення 11.12.2022. Саме внаслідок погіршення стану викликаного пораненням позивачу було встановлено 3 групу інвалідності пов`язану, при цьому діагнози які слугували підставою для встановлення попередньої інвалідності до уваги не брались.

Інвалідність встановлена 16.12.2024 року, тобто після розгляду справи №701/228/24 і не враховувалась під час вирішення питання про встановлення розміру аліментів.

Через хвороби пов`язані із пораненням в позивача наявний постійний хворобливий стан, він постійно отримує лікування і перебуває під постійним медичним наглядом. Робота на комп`ютері, робота з документами, характерна до його професійної освіти (юридичної) можлива для позивача лише протягом незначного проміжку часу в день, що обумовлено неможливістю психологічного чи фізичного навантаження, постійними болями та інш. Здійснення зміни інвалідності із 2 на 3 групу була пов`язана із можливістю отримати одноразові виплату за поранення що була вкрай важливим для позивача і дозволила погасити борги, які мались в позивача, через те що розмір аліментів на утримання ОСОБА_3 , згідно до рішень Маньківського районного суду по справі фактично до лютого 2025 року більше ніж в два рази перебільшувала розмір його доходів, а на даний час більший на 105 % від розміру моїх доходів, а також для погашення заборгованості виниклої в зв`язку із медичними обстеженнями та лікуванням;

3. В судових рішеннях по справі 701/228/24 вказувалось зокрема «Позивач ( ОСОБА_2 ) позбавлена можливості працювати займаючись постійно лікуванням дитини», однак на даний час є можливим довести, що вказана обставина не існує, так як ОСОБА_2 , є особою яка систематично отримувала дохід, як працівниця Уманського міськрайонного суду Черкаської області, як до винесення судових рішень по справі №701/228/24 так і після них, їх імовірний розмір вказаний ОСОБА_4 в її декларації за 2024, як кандидата на посаду судді. На разі ОСОБА_4 отримала частково компенсацію за вимушений прогул за період з січня 2025 року в розмірі який згідно до розрахунку перевищує його місячний дохід порівняно їх її місячним доходом. Крім того ОСОБА_4 на даний час активно займається адвокатською діяльністю. В зв`язку із цим в отримує дохід в якості гонорар за участь в справах в Христинівському районному суді, Уманському міськрайонному суді Черкаської області, Гайворонському районному суді Кировоградської області. Крім того ОСОБА_2 , отримує виплати доходи, як мати дитини з інвалідністю та виплати, як особа яка здійснює нагляд за дитиною з інвалідністю. Серед інших джерел доходів ОСОБА_2 , отримує кошти в якості державної соціальної допомоги особі, яка доглядає за хворою дитиною, яка надається у розмірі двох ПМ для дітей відповідного віку: за дитиною до 6 років - 5 126 грн., в період 2025 року, а також має дохід від надання в оренду земельних ділянок, що маються у її власності. Одночасно слід звернути увагу на ту обставину, що в період з 2022 року по даний час ОСОБА_4 неодноразово приймала участь в конкурсах на різні посади в системі юстиції, прокуратури, НАБУ та правосуддя , що ставить під сумнів те що «позивач позбавлена можливості працювати» і навпаки вказує що вона діючи умисно та цілеспрямовано систематично вводить в оману суди, щодо свого майнового стану, стану доходів, можливості працювати та наявності потреби в догляді за дитиною.

Під час розгляду позовної заяви та зміни розміру аліментів слід врахувати вимоги законодавства та обставини :

1. Відповідно до ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження» із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами у разі стягнення аліментів - 50 відсотків, з пенсії може бути відраховано не більш як 50 відсотків її розміру на утримання членів сім`ї (аліменти);

2. Позивач має родину яка складається з дружини та двох дітей 9 років та 15 років. Позивач зобов`язаний утримувати та забезпечувати крім ОСОБА_3 , ще двох неповнолітніх дітей, які, як і інші діти періодично хворіють мають освітні та інші потреби.

Задоволення потреб на інтересів ОСОБА_3 , не має негативно відображатись на інтересах та задоволені потреб як його так і інших дітей. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про бюджет на 2025 рік» з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум на одну особу дітей віком до 6 років - 2563 гривні; дітей віком від 6 до 18 років - 3196 гривень. Мінімальний розмір для встановлення аліментів на дитину до 6 років складає 1281,5 грн. Законодавець вирішуючи питання про те в якому розмірі можуть стягуватись аліменти на трьох дітей вказав, що такий розмір складає на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів (п.4 ч.1 ЦПК України).

Відповідно до судової практики рекомендовано за наявності можливості слід встановлювати аліменти в розмірі прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

З урахуванням наявності в позивача на утримані трьох дітей то цілком прийнятним та справедливим було б те, щоб забезпечення здійснювалось в наступних розмірах:

1. ОСОБА_3 , 2020 р.н. - 2563 грн.;

2. ОСОБА_5 , 2016 р.н. - 3196 грн.;

3. ОСОБА_6 - 3196 грн.

При цьому слід врахувати, що позивач має право на достатній життєвий рівень для себе, тобто на суму не меншу половини його доходів. За інших умов будуть порушені на його думку права та інтереси, чи однієї або кількох дітей. З урахуванням того, що позивач не має доходів в розмірі 17 910 грн., а маю дохід в сумі біля 9500 грн. суд може встановити розмір аліментів на утримання ОСОБА_3 1281 грн.

Позивачем отримувались в січня 2025 року та червні 2025 року грошові кошти в зв`язку із встановлення інвалідності пов`язаної із хворобами, що виникли внаслідок поранення під час захисту Батьківщини. Позивач отримав одноразову грошову допомогу в розмірі біля 230 000 грн. та 390000 грн. Зазначені кошти не можуть бути враховані при визначені розміру аліментів, так як вони мають разовий характер і вказані в п.8 Переліку видів доходів, які враховуються при визначенні розміру аліментів на одного з подружжя, дітей, батьків, інших осіб, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 26 лютого 1993 року № 146, як такі з яких не здійснюється сплата аліментів. Вказані грошові кошти були використані позивачем на покриття заборгованості по аліментам встановленим рішеннями Маньківського районного суду на утримання ОСОБА_3 , 2020 р.н. в сумі біля 85 000 грн. , так як розмір його доходів з вересня 2024 року по лютий 2025 року складав менше 50%, а на даний час складає 105% від розміру встановлених аліментів, а також на покриття боргів виниклих після його звільнення із ЗСУ і в більшості своїй пов`язаних із проходженням медичних обстежень та постійним лікуванням.

Дружина позивача є власником нерухомості - квартири, де вона проживає з дітьми, також їй належать автомобілі Тойота Камрі , 2017 року випуску та БМВ Х3, 2015 року виписку. Вказане майно не є власністю позивача і він не може використовувати його, як джерело доходів. Дружина позивача є фізичною особою-підприємцем має доход до 10000 грн. в місяць, не є власником земельних ділянок, об`єктів нерухомості крім квартири де мешкає, не має акцій, часток в статутних фондах підприємств, за нею не зареєстровані торгові марки та в неї відсутні інших активи, які можуть використовуватись як джерела доходів.

Вказані обставини зазначаються позивачем в позовній заяві з метою уникнення ситуації коли на них буде посилатись відповідач, як на обставини, що позивачем приховуються від суду, що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/667/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру, або звільнення від сплати аліментів.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Проведення підготовчого засідання призначити на 29 липня 2025 року о 11 годині 00 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, с-ще. Маньківка Уманського (Маньківського) району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасника справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачам для надання зустрічного позову встановити строк до 29 липня 2025 року.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Уразі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Копію ухвали направити учасникам справи разом з судовими повістками.

Повідомити учасникам веб-адресу сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою вони можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: https://mn.ck.court.gov.ua/sud2312/.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду лише в частині щодо недотримання правил підсудності впродовж 15 днів з дня її ухвалення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Л. Маренюк