Справа № 344/4363/25
Провадження № 2/344/2404/25
У Х В А Л А

03 липня 2025 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого-судді Антоняка Т.М.,

секретаря Мрічко Н.І.,

за участю сторін:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Широких Ю.В.,

представника відповідача Гамуляк О.М.,

представника відповідача Гоголь В.В.,

представника відповідача Король К.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду міста Івано-Франківськ клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Широких Юлії Валеріївни про призначення судової психологічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Івано-Франківської обласної прокуратури, Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області про відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

11.03.2025 до Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Івано-Франківської обласної прокуратури, Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області про відшкодування моральної шкоди.

Представник позивача подала клопотання про призначення по справі судової психологічної експертизи, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, (адреса: м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 6). На вирішення судової психологічної експертизи просить поставити наступні питання: 1) Чи є ситуація щодо тривалого досудового розслідування (більше трьох років) по кримінальному провадженню № 0000302 від 13.08.2022, неодноразового закриття та відновлення даного кримінального провадження та триваюча невизначеність щодо результатів цього кримінального провадження для ОСОБА_1 психотравмувальною? 2) Якщо так, то чи спричинені ОСОБА_1 ситуацією щодо тривалого (більше трьох років) досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000302 від 13.08.2022, неодноразового закриття та відновлення даного кримінального провадження та триваючою невизначеністю щодо результатів цього кримінального провадження моральні страждання, переживання (моральна шкода)? 3) Якщо ситуацією щодо тривалого (більше трьох років) досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000302 від 13.08.2022, неодноразового закриття та відновлення даного кримінального провадження та триваючою невизначеністю щодо результатів цього кримінального провадження ОСОБА_1 спричинені моральні страждання, переживання (моральна шкода), то який орієнтовний еквівалент грошової компенсації за спричинені моральні страждання, переживання (моральну шкоду)?

Сторона позивача покликається на те, що призначення вищевказаної експертизи зумовлено тим, що позивачка заявила позовну вимогу про стягнення з Державного бюджету України на її користь на відшкодування моральної шкоди 150 000 (сто п`ятдесят тисяч) гривень, а для встановлення наявності страждань (моральної шкоди), наявності причинно-наслідкового зв`язку між психотравмувальним впливом вищевказаної ситуації та моральними стражданнями та визначення розміру компенсації моральної шкоди необхідні спеціальні знання, а відтак, - призначення судово-психологічної експертизи, з метою повноти та всебічності розгляду справи.

У судовому засіданні позивачка та її представник підтримали заявлене клопотання про призначення судової психологічної експертизи. Просять клопотання задовольнити.

Представники відповідачів заперечували стосовно призначення експертизи, посилаючись на те, що стороною позивача не зазначається у клопотанні конкретних аргументів та доводів на обґрунтування необхідності проведення саме такої експертизи для встановлення об`єктивної істини у справі. Позивач повинна була подати висновок експертизи як докази разом з поданням позовної заяви, на підтвердження заявлених позовних вимог, а у випадку неможливості подання такого доказу у встановлений законом строк з об`єктивних причин, позивачка, відповідно до вимог процесуального закону, повинна була письмово про це повідомити суд із зазначенням причин, через яких доказ не може бути подано у зазначений строк.

Провівши обговорення клопотання, дослідивши матеріали справи, суд вважає наступне.

Статтею 12 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частини 2 статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У відповідності до 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.97 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», неприпустимо призначати експертизу у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом позовних вимог є відшкодування моральної шкоди.

Згідно статті 23 ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з і протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або і юридичної особи.

Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно пунктів 6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Тобто, питання, які просить поставити сторона позивача на вирішення експерта, стосуються саме визначення розміру компенсації моральної шкоди та висновки психолога з цього питання будуть носити імовірний характер та не будуть мати правового значення для вирішення спору, адже, розмір грошової компенсації за спричинені страждання входить до предмету доказування у справі й визначається судом у кожному конкретному випадку на засадах виваженості та розумності, що не потребує спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.

У Постанові Верховного Суду від 09.09.2020 у справі № 372/4412/15-ц зроблено висновок про те, що призначення експертиз для визначення розміру моральної шкоди не є обов`язковим, оскільки таке визначення, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, належить до компетенції суду.

Відтак, виходячи із предмета заявленого позову та фактичних обставин справи, суд вважає що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, не потрібні спеціальні знання в галузі, іншій, аніж право, зокрема, в галузі психології. Обставини, що стосуються предмету доказування можливо встановити на підставі зібраних у справі доказів і необхідності у проведенні судової психологічної експертизи з використанням поліграфа немає.

Суд також зауважує, що відповідно до ст. 213 ЦПК України під час розгляду справи суд повинен безпосередньо дослідити докази у справі.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для призначення у справі судової психологічної експертизи.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 103-105, 197, 258, 259, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Широких Юлії Валеріївни про призначення судової психологічної експертизи, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Антоняк Т.М.

Повний текст ухвали складено та підписано 03.07.2025 року.