КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач- Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/3796/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 758/8734/21

01 липня 2025 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Борисової О.В.

- Рейнарт І.М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Неупокоєвої Наталії Костянтинівни на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2024 року, постановлену під головуванням судді Захарчук С. С., у цивільній справіза позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна особистою приватною власністю та поділ майна подружжя,-

в с т а н о в и в:

У червні 2021 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя.

Просив суд встановити факт проживання однією сім?єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з 1999 року по теперішній час.

Визнати сумісною власністю подружжя рухоме та нерухоме майно, а саме:

нерухоме майно у вигляді будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ;

земельну ділянку розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ;

земельну ділянку, кадастровий номер :06:009:0001;

автотранспортний засіб марки TOYOTA LAND CRUISER 1996 року випуску.

Припинити право власності ОСОБА_1 на житловий будинок розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 1/2 частину :

нерухомого майна у вигляді будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ;

земельної ділянки, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ;

земельної ділянки, кадастровий номер :06:009:0001;

автотранспортного засобу марки TOYOTA LAND CRUISER 1996 року випуску.

07 грудня 2021 року ухвалою Подільського районного суду міста Києва заяву представника відповідача ОСОБА_3 про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним задоволено було задоволено. Прийнято зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна особистою приватною власністю, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя до спільного розгляду з первісним.

У зустрічному позові ОСОБА_1 просила суд встановити факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з березня 2006 року по лютий 2021 року.

Визнати за ОСОБА_1 право особистої приватної власності на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 та на будинок за адресою: АДРЕСА_2 :

Визнати спільною сумісною власністю подружжя наступне майно:

??земельну ділянку за кадастровим номером 32242000:06:009:0001;

??автомобіль TOYOTA LAND CRUISER PRADO 150, 2019 р. випуску, д.н.з. НОМЕР_1 , , номер шасі (кузова) НОМЕР_2 ;

??грошові кошти в сумі 288920,20 грн., які були розміщені ОСОБА_2 в якості банківського вкладу на банківському рахунку в Акціонерному товаристві комерційний банк «ПриватБанк (ідентифікатор рахунку 2630*4440).

Визнати за ОСОБА_1 в порядку поділу майна подружжя, право власності:

на 1/2 частку автомобіля TOYOTA LAND CRUISER PRADO 150, 2019 р. випуску, д.н.з. НОМЕР_3 , номер шасі (кузова) НОМЕР_2 ;

на 1/2 грошових коштів, розміщених ОСОБА_2 в якості банківського вкладу на банківському рахунку в Акціонерному товаристві комерційний банк «ПриватБанк» (ідентифікатор рахунку 2630*4440) у сумі 144460 грн. 10 коп.;

на 3/4 частки земельної ділянки з кадастровим номером 32242000:06:009:0001.

Визнати за ОСОБА_2 в порядку поділу майна подружжя, право власності:

на 1/2 частку автомобіля TOYOTA LAND CRUISER PRADO 150, 2019 р. випуску, д.н.з. НОМЕР_3 , номер шасі (кузова) НОМЕР_2 ;

на 1/2 частину грошових коштів, розміщених ОСОБА_2 в якості банківського вкладу на банківському рахунку в Акціонерному товаристві комерційний банк «ПриватБанк» (ідентифікатор рахунку 2630*4440) у сумі 144460 грн. 10 коп.;

на 1/4 частку земельної ділянки з кадастровим номером 32242000:06:009:0001.

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 04 січня 2024 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстраці1ї шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя, задоволено частково.

Встановлено факт проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з 01.01.2004 року по 01.03.2021 року;

Визнано садовий (дачний) будинок АДРЕСА_3 загальною площею 737, 0 кв.м, житловою площею 139, 6 кв.м спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ;

Визнано за ОСОБА_2 ( РНОКПП: НОМЕР_4 ) право власності на 1/2 частину садового (дачного) будинку АДРЕСА_3 загальною площею 737, 0 кв.м, житловою площею 139, 6 кв.м;

Визнано за ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_5 ) право власності на частину садового (дачного) будинку АДРЕСА_3 , загальною площею 737, 0 кв.м, житловою площею 139, 6 кв.м;

Визнано за ОСОБА_2 ( РНОКПП: НОМЕР_4 ) право власності на 1/2 частину земельної ділянки АДРЕСА_3 ;

Визнано за ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_5 ) право власності на частину земельної ділянки АДРЕСА_3 ;

Решту позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Стягнуто з ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_5 ) на користь ОСОБА_2 ( РНОКПП: НОМЕР_4 ) судовий збір у розмірі 5450, 00 грн;

Зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна особистою приватною власністю та поділ майна подружжя, задоволено частково.

Встановлено факт проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з 01.01.2004 року по 01.03.2021 року;

Визнано транспортний засіб - автомобіль TOYOTA LAND CRUISER PRADO 150, 2019 року випуску, чорного кольору, д.н.з НОМЕР_3 , номер шасі ( кузова) НОМЕР_6 спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ;

Стягнуто з ОСОБА_2 ( РНОКПП: НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_5 ) грошову компенсацію за 1/2 частину автомобіля TOYOTA LAND CRUISER PRADO 150, 2019 року випуску, чорного кольору, д.н.з НОМЕР_3 , номер шасі ( кузова) НОМЕР_6 у сумі 350 000, 0 грн;

Визнано грошові кошти у сумі 288 920, 20 грн, розміщені ОСОБА_2 за договором банківського вкладу на банківському рахунку в АТ КБ «ПриватБанк» ( ідентифікатор рахунку НОМЕР_7 ) спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ;

Стягнуто з ОСОБА_2 ( РНОКПП: НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_5 ) 1/2 частину грошових коштів, розміщених ОСОБА_2 за договором банківського вкладу на банківському рахунку в АТ КБ «ПриватБанк» ( ідентифікатор рахунку НОМЕР_7 ) у сумі 144 460, 10 грн.

Решту зустрічних позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 залишено без задоволення.

Стягнуто з ОСОБА_2 ( РНОКПП: НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_5 ) судовий збір у розмірі 3405, 0 грн;

Постановою Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Подільського районного суду міста Києва від 04 січня 2024 року без змін.

02 липня 2024 року адвокат ОСОБА_2 ОСОБА_4 подав заяву про виправлення описки у рішенні Подільського районного суду міста Києва від 04 січня 2024 року у справі № 758/8743/21. В якій просив суд виправити описку в рішенні Подільського районного суду міста Києва від 04 січня 2024 року по справі N? 758/8743/21, зазначивши в рішенні суду кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_8, яка розміщена по АДРЕСА_2 , а саму частину рішення суду, яка стосується земельної ділянки викласти в наступній редакції:

Визнати за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_4 ) право власності на 1/2 частину земельної ділянки НОМЕР_8 по АДРЕСА_2 (кадастровий номер земельної ділянки: :91:534:0009)

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_5 ) право власності на 1/2 частину земельної ділянки НОМЕР_8 по АДРЕСА_2 (кадастровий номер земельної ділянки::91:534:0009).

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2024 рокузаяву представника ОСОБА_2 - ОСОБА_4 про виправлення описки в рішенні Подільського районного суду м. Києва від 04 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна особистою приватною власністю та поділ майна подружжя задоволено.

Виправлено описку, допущену у рішенні Подільського районного суду м. Києва від 04 січня 2024 року шляхом зазначення в резолютивній частині рішення кадастрового номера земельної ділянки АДРЕСА_3 (кадастровий номер земельної ділянки - :91:534:0009).

Повний текст судового рішення складено 21 жовтня 2024 року.

Не погоджуючись із такою ухвалою суду першої інстанції, 30 жовтня 2024 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Неупокоєва Наталія Костянтинівна подала апеляційну скаргу в якій просила суд ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2024 року скасувати, постановити нове судове рішення про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки.

Апеляційну скаргу обгрунтовує тим, що вважає таку ухвалу суду першої інстанції незаконною та такою, що постановлено з порушенням норм цивільного процесуального права, а тому підлягає скасуванню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 264 Цивільного процесуального кодексу України, при ухвалені рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Як вбачається з матеріалів справи, в своїй позовній заяві позивач за первісним позовом просив: Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на земельну ділянку, розташовану за адресою АДРЕСА_1 .

В подальшому, предмету позову в даній частині не змінювався.

Однак, апелянт вважає що, постановляючи ухвалу про виправлення описки, суд вийшов за межі змісту позовних вимог, фактично змінивши зміст рішення Подільського районного суду міста Києва від 04 січня 2024 року.

Як роз?яснено в пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України N? 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливості реалізації судового рішення чи його правосудності. Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Із змісту поданої заяви про виправлення арифметичної помилки вбачається, що представник Позивача за первісним позовом просить зазначити інформацію в рішенні суду, яка не буда вказана, як в позовних вимогах, так і в рішенні суду, проте це не може вважатись арифметичною помилкою.

Стаття 269 ЦПК України передбачає можливість виправлення лише описок або арифметичних помилок, а не зміну встановлених судом фактичних обставин справи, а тому у задоволенні заяви слід відмовити.

10 червня 2025 року представник позивача ОСОБА_2 адвокат Юровський Андрія Геннадійович подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що вважає ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2024 року такою, що прийнята у відповідності до норм матеріального та процесуального права та з повним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи.

Зазначає що, незважаючи на те, що станом на жовтень 2024 року рішення Подільського районного суду міста Києва від 04 січня 2024 року у справі № 758/8743/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя набрало законної сили, однак, позивач - ОСОБА_2 не мав можливості реалізувати своє право на виконання рішення суду та зареєструвати за собою 1/2 частину садового (дачного) будинку АДРЕСА_3 , загальною площею 737, 0 кв.м, житловою площею 139, 6 кв.м та 1/2 частину земельної ділянки АДРЕСА_3 , оскільки в рішенні Подільського районного суду міста Києва від 04 січня 2024 року у справі № 758/8743/21 не було зазначено кадастровий номер земельної ділянки АДРЕСА_3 .

Вказує на те, що саме з метою забезпечення права ОСОБА_2 на справедливий суд та, зокрема, на ефективне та своєчасне виконання рішення суду, представник позивача звернувся до суду першої інстанції із заявою про виправлення описки в рішенні Подільського районного суду міста Києва від 04 січня 2024 року по справі № 758/8743/21, зазначивши в рішенні суду кадастровий номер земельної ділянки АДРЕСА_3 та 1/2 частина якої визнана на праві власності за ОСОБА_2 .

Відтак, судом першої інстанції при прийнятті ухвали про виправлення описки правильно встановлено правові підстави та прийнято законне та обгрунтоване судове рішення, яке спрямоване на реалізацію права позивача на своєчасне та ефективне виконання судового рішення, оскільки без зазначення кадастрового номера земельної ділянки виконати рішення суду першої інстанції було б неможливо.

Зазначає, що ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2024 року не було змінено зміст судового рішення, а лише усунуто неточності, які впливали на можливість реалізувати ОСОБА_2 судове рішення та зареєструвати свої законні частки житлового будинку та земельної ділянки. Натомість, саме відповідачем ОСОБА_1 чиняться перешкоди у реалізації ОСОБА_2 свого права на ефективний та справедливий суд, своєчасне виконання судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи зазначене, розгляд справи апеляційним судом здійснюється без виклику сторін у порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, вивчивши наявні у справі докази, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з положеннями ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якає частиною національного законодавства, кожна людини при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Задовольняючи заяву представника ОСОБА_2 - ОСОБА_4 про виправлення описки та, виправляючи описку, суд першої інстанції зазначав, що в резолютивній частині рішення Подільського районного суду м. Києва від 04.01.2024 року допущено описку, а саме: не вказано кадастровий номер земельної ділянки АДРЕСА_3 (кадастровий номер земельної ділянки - :91:534:0009).

Ураховуючи те, що в рішенні Подільського районного суду м. Києва від 04.01.2024 року допущено описку, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для виправлення описки в рішенні Подільського районного суду м. Києва від 04.01.2024 року.

Зазначена описка підлягає виправленню шляхом зазначення в резолютивній частині рішення кадастрового номеру земельної ділянки АДРЕСА_3 (кадастровий номер земельної ділянки - :91:534:0009).

Колегія суддів із таким висновком суду погоджується, з огляду на наступне.

Відповідно до положень частини 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, арифметичні або граматичні помилки (описки), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення або постановив ухвалу. Способом усунення неточності рішення є виправлення описок та явних арифметичних помилок.

Відповідно до положень статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Як роз`яснено в пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливості реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як вбачається з матеріалів справи, сторони звернулись до суду з основним та зустрічним позовом про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна особистою приватною власністю та поділ майна подружжя.

Предметом поділу, в числі іншого майна, є будинок та земельна ділянка АДРЕСА_3 (кадастровий номер земельної ділянки - :91:534:0009).

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 04 січня 2024 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстраці1ї шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя, задоволено частково.

Встановлено факт проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з 01.01.2004 року по 01.03.2021 року;

Визнано садовий (дачний) будинок АДРЕСА_3 загальною площею 737, 0 кв.м, житловою площею 139, 6 кв.м спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ;

Визнано за ОСОБА_2 ( РНОКПП: НОМЕР_4 ) право власності на 1/2 частину садового (дачного) будинку АДРЕСА_3 загальною площею 737, 0 кв.м, житловою площею 139, 6 кв.м;

Визнано за ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_5 ) право власності на частину садового (дачного) будинку АДРЕСА_3 загальною площею 737, 0 кв.м, житловою площею 139, 6 кв.м;

Визнано за ОСОБА_2 ( РНОКПП: НОМЕР_4 ) право власності на 1/2 частину земельної ділянки АДРЕСА_3 ;

Визнано за ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_5 ) право власності на 1/2частину земельної ділянки АДРЕСА_3 ;

Решту позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Стягнуто з ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_5 ) на користь ОСОБА_2 ( РНОКПП: НОМЕР_4 ) судовий збір у розмірі 5450, 00 грн;

Зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна особистою приватною власністю та поділ майна подружжя, задоволено частково.

Встановлено факт проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з 01.01.2004 року по 01.03.2021 року;

Визнано транспортний засіб - автомобіль TOYOTA LAND CRUISER PRADO 150, 2019 року випуску, чорного кольору, д.н.з НОМЕР_3 , номер шасі ( кузова) НОМЕР_6 спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ;

Стягнуто з ОСОБА_2 ( РНОКПП: НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_5 ) грошову компенсацію за 1/2 частину автомобіля TOYOTA LAND CRUISER PRADO 150, 2019 року випуску, чорного кольору, д.н.з НОМЕР_3 , номер шасі ( кузова) НОМЕР_6 у сумі 350 000, 0 грн;

Визнано грошові кошти у сумі 288 920, 20 грн, розміщені ОСОБА_2 за договором банківського вкладу на банківському рахунку в АТ КБ «ПриватБанк» ( ідентифікатор рахунку НОМЕР_7 ) спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ;

Стягнуто з ОСОБА_2 ( РНОКПП: НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_5 ) 1/2 частину грошових коштів, розміщених ОСОБА_2 за договором банківського вкладу на банківському рахунку в АТ КБ «ПриватБанк» ( ідентифікатор рахунку НОМЕР_7 ) у сумі 144 460, 10 грн.

Решту зустрічних позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 залишено без задоволення.

Стягнуто з ОСОБА_2 ( РНОКПП: НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_5 ) судовий збір у розмірі 3405, 0 грн;

Постановою Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Подільського районного суду міста Києва від 04 січня 2024 року без змін.

Рішення Подільського районного суду міста Києва від 04 січня 2024 року набрало законної сили.

Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

У постанові Верховного Суду від 05 лютого 2020 року у справі № 362/2179/17, від 13 липня 2022 року в справі № 761/14537/15-ц, від 13 липня 2022 року в справі № 761/14537/15-ц вказано, що ухвала про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень має особливу правову природу, обумовлену її похідним характером, оскільки вона не вирішує будь-яких питань по суті, окрім як щодо виправлення допущених у судовому рішенні відповідного суду описок і очевидних арифметичних помилок або відмови у внесенні таких виправлень. Зміст ухвали про внесення виправлень у судове рішення завжди підпорядкований змісту судового рішення, до якого вносяться зміни, а тому оцінка правомірності постановлення такої ухвали з точки зору її змісту у випадку її оскарження в апеляційному чи касаційному порядку має здійснюватися одночасно з оцінкою змісту виправленого судового рішення. Отже, оскарження ухвали про внесення виправлень у судове рішення має здійснюватися в тому ж порядку, що і виправлене судове рішення, у тому числі з урахуванням інстанції суду, який прийняв таке рішення. Дотримання відповідного порядку оскарження може бути поєднано з наявністю відповідних обмежень права на оскарження тих чи інших судових рішень, крім випадків, коли суд, постановляючи ухвалу про внесення виправлень у судове рішення, вийшов за межі наданих йому законом повноважень.

Із матеріалів справи вбачається, що до відзиву представника відповідача ОСОБА_1 на позовну заяву було додано в якості доказу копію державного акту на право приватної власності на землю ( а.с. 96, том1). Із вказаного акту вбачається, що земельна ділянка розташована на території м.Києва у Подільському районі на АДРЕСА_1 , площею- 0,0637 га, має кадастровий номер :91:534:0009.

Як вже було встановлено, рішенням Подільського районного суду міста Києва від 04 січня 2024 року. зокрема: «Визнано за ОСОБА_2 ( РНОКПП: НОМЕР_4 ) право власності на 1/2 частину земельної ділянки АДРЕСА_3 ;

Визнано за ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_5 ) право власності на 1/2 частину земельної ділянки АДРЕСА_3 ».

Отже, під час розгляду справи судом та ухвалення рішення суду в матеріалах справи містився державний акт на право приватної власності на земельну ділянку АДРЕСА_3 , в якому наявна інформація про кадастровий номер ділянки, що ідентифікує земельну ділянку, проте, вказаний кадастровий номер земельної ділянки не був зазначений судом першої інстанції в резолютивній частині рішення при поділі вказаної земельної ділянки між сторонами, що утруднює виконання рішення суду про визнання за позивачем та відповідачкою права власності за кожним на частині цієї земельної ділянки, а тому суд першої інстанції дійшов правильного та обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення заяви представника позивача про виправлення зазначеної описки у рішенні суду.

Доводи апелянта про те, що суд першої інстанції, задовольняючи заяву про виправлення описки, вийшов за межі позовних вимог колегія суддів відхиляє, так як позовні вимоги були пред`явлені та розглянуті, у тому числі в частині поділу земельної ділянки АДРЕСА_3 , СТ «Верстатозавод», а виправлення описки, допущеної судом у судовому рішенні, в частині кадастрового номера цієї земельної ділянки не є позовною вимогою в розумінні положень ЦПК України.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, зводяться до незгоди з ухвалою суду, помилкового тлумачення апелянтом норм процесуального права, поняття описки та процесуальної мети її виправлення, не ґрунтуються на законі та не можуть бути підставою для скасування ухвали суду першої інстанції.

Відповідно до положень статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Неупокоєвої Наталії Костянтинівни залишити без задоволення.

Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: Судді: