Справа № 930/382/25
Провадження №2/930/452/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.06.2025 року м.Немирів

Немиріський районний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Войницької Т.Є.

за участі секретаря судового засідання Поліщук Р.В.

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Райгородської сільської ради Гайсинського району Вінницької області, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Гайсинська державна нотаріальна контора Вінницької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Немирівського районного суду Вінницької області з позовом до Райгородської сільської ради Гайсинського району Вінницької області, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Гайсинська державна нотаріальна контора Вінницької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом.

Позов обґрунтований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина, що складається з житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 з належною їй присадибною ділянкою для будівництва та обслуговування житлового будинку за вказаною адресою.

Заповіт спадкодавець не складала.

На день смерті із спадкодавцем позивач не проживав, інші спадкоємці, передбачені законом відсутні.

04 грудня 2024 року в передбачений законом строк позивач подав заяву до Райгородської сільської ради про прийняття спадщини.

27 грудня 2024 року позивач звернувся до Гайсинської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини по закону, проте йому було роз`яснено звернутися пізніше у зв`язку з тим, що 19 грудня 2024 року відбулася зовнішня кібератака на державні реєстри України, внаслідок якої припинили діяти спадковий реєстр та єдиний реєстр спеціальних бланків нотаріальних документів.

На початку лютого 2025 року позивач повторно звернувся до Гайсинської нотаріальної контори прийняти спадщину після смерті матері, однак нотаріус пояснила, що позивач пропустив шестимісячний строк звернення і рекомендувала звернутися до суду про визначення додаткового строку прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку є юридична необізнаність позивача, який вважав, що заяву про прийняття спадщини подав через Райгородську сільську раду.

Разом з тим, 27 грудня 2024 року у визначений шести місячний термін звернувся до Гайсинської державної контори прийняти спадщину, проте нотаріус відмовила його прийняти, пояснивши, що реєстри не працюють і рекомендувала прийти після їх відновлення.

Вказані обставини перешкоджали вчасно подати заяву про прийняття спадщини, а тому пропуск строку для прийняття спадщини позбавляє позивача можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Немирівського районного суду Вінницької області від 21.02.2025 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 26.05.2025 року закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено до судового розгляду.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні позов підтримав, просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Представник відповідача Райгородської сільської ради Гайсинського району Вінницької області в судове засідання не з`явився, подав суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, щодо задоволення позову не заперечував.

Представник третьої особи Гайсинської державної нотаріальної контори Вінницької області в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Згідно з частиною 3статті 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 223 ЦПК України у разі неявки учасника справи, який належним чином повідомлений про судове засідання, без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи.

Заслухавши позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання чи оспорювання.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 264 ЦПК під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи та докази на їх підтвердження.

Судом встановлено, що позивач у справі ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт. Ситківці Немирівського району Вінницької області, прописаний за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 . Його батьками записані: батько ОСОБА_4 , матір ОСОБА_2 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в смт.Ситківці Гайсинського району Вінницької області.

Після її смерті залишилося спадкове майно.

Згідно довідки №02.24.176 від 04.12.2024, виданої виконавчим комітетом Райгородської сільської ради, після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка на день смерті проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , залишилося спадкове майно. ОСОБА_2 не залишала заповіту по Райгородській сільській раді. Спадкоємцями за законом є син померлої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Інших спадкоємців, передбачених законом немає. Заповіту немає. На момент відкриття спадщини у житловому будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , де була зареєстрована померла ОСОБА_2 , інших зареєстрованих не було.

Згідно реєстраційного посвідчення від 15.04.1991 житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 зареєстрований за ОСОБА_2 .

03.12.2024 ОСОБА_1 подав заяву про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , посвідчену секретарем Райгородської сільської ради Гайсинського району Вінницької області Менюк І.І.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою .

Відповідно до ст.1217ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає у день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Для прийняття спадщини встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220, 1222, 1270ЦК України ).

Згідно з ч.1ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Відповідно до п. 24 Постанови №7 Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до правової позиції зазначеної в Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року в справі №565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Положеннями статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року зазначено, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Суд враховує, що відповідно до правової позиції Верховного Суду, що викладена у справі (ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018) - лише незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини може бути підставою для задоволення таких вимог, а в даному випадку такий часовий проміжок є не значним, а саме 1,5 місяця.

Через встановлені судом обставини, які суд визнає поважними, позивач був позбавлений можливості звернутися до нотаріальної контори вчасно, а тому, з урахуванням наведених обставин, суд вважає за необхідне позов ОСОБА_1 задовольнити та надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини у продовж двох місяців з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

На підставі наведеного, ст.ст.1216, 1217,1218,1220, 1222, 1269, 1272 ЦК України та керуючись ст.ст. 4, 264, 258, 259, 264, 265, 268, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву задовольнити.

Визнати строк, пропущений ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКППП НОМЕР_3 , для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , пропущеним з поважної причини.

Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКППП НОМЕР_3 , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , достатній для подання заяви про прийняття спадщини, терміном 2 (два) місяці, починаючи з моменту набрання законної сили рішення суду.

Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 04.07.2025 року.

Суддя Т. Є. Войницька