Справа № 138/1844/25
Провадження №:2/138/978/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.07.2025 м.Могилів-Подільський

Суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області Київська Т.Б., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Могилів-Подільської державної нотаріальної контори про зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

До Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області надійшов вказаний вище цивільний позов.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, враховуюче таке.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно до Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» становить 1211 грн. 20 коп.

Так, позивач просить суду скасувати арешт нерухомого майна накладеного на частки квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер обтяження 5648875, який було зареєстровано 12.09.2007 Могилів-Подільською міською державною нотаріальною конторою, а також скасувати заборону на вказане нерухоме майно, реєстраційний номер 4218068, зареєстрованого Могилів-Подільською міською державною нотаріальною конторою 13.12.2006.

Таким чином, позивачем пред`явлено дві вимоги немайнового характеру, а саме скасування арешту, який було зареєстровано 12.09.2007 та який було зареєстровано 13.12.2006.

Разом з тим, позивачем надано до суду докази сплати судового збору лише у розмірі 1211,20 грн., тобто судовий збір сплачено позивачем не у повному розмірі, а лише за одну вимогу немайнового характеру.

Враховую наведене вище, позивачу за подання до суду вказаного позову слід доплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн. за другу вимоги немайнового характеру.

Згідно п.4, 7 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Також, Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на тому, що відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник та особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна (постанови від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18, від 05 травня 2020 року у справі № 554/8004/16, від 07 квітня 2021 року у справі № 174/474/17).

При цьому, Верховний Суд у постанові від 07 грудня 2022 року у справі № 359/3609/19 звернув увагу на те, що вирішити питання про скасування арешту, накладеного у межах виконавчого провадження, без залучення до участі у справі в якості відповідачів усіх осіб, на користь яких накладено такий арешт, є неможливим.

Як слідує з змісту позову та доданих до нього документів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є боржниками та саме їх частки у праві власності на вказану вище квартиру накладено арешт, однак ні в самому позові, ні в додатках до нього не зазначено хто є стягувачами. Тобто, відсутні відомості про осіб, на користь яких накладено арешт та таких в якості відповідачів до участі у справі не залучено.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, вважаю, що слід надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, залишивши позовну заяву без руху.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статті 175 і 177 цього Кодексу позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.158, 175, 177 185, 258-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Могилів-Подільської державної нотаріальної контори про зняття арешту з майна, надавши позивачу строк для усунення недоліків, а саме десять днів з дня отримання даної ухвали суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.Б.Київська