Провадження № 2/756/5568/24
Оболонський районний суд міста києва
УХВАЛА

27 червня 2025 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Пукала А.В.,

за участю

секретаря судового засідання Пегети І.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради про застосування наслідків нікчемного правочину, визнання права користування,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Оболонського районного суду м. Києва з позовом, в якому просила:

- застосувати до договору купівлі-продажу від 04.04.2000, за яким ОСОБА_4 продала, а ОСОБА_2 купила квартиру АДРЕСА_1 , наслідки недійсності нікчемного правочину у вигляді визнання недійсним договору купівлі-продажу від 04.04.2000, за яким ОСОБА_4 продала, а ОСОБА_2 купила квартиру АДРЕСА_1 (посвідчений приватним нотаріусом КМНО Рильською Л.С. за № 1207);

- застосувати до договору купівлі-продажу від 24.01.2019, за яким ОСОБА_2 продала, а ОСОБА_3 придбала квартиру АДРЕСА_1 , наслідки недійсності нікчемного правочину у вигляді визнання недійсним договору купівлі-продажу від 24.01.2019, за яким ОСОБА_2 продала, а ОСОБА_3 купила квартиру АДРЕСА_1 (посвідчений приватним нотаріусом КМНО Змисловською Т.В. за № 33);

- визнати за ОСОБА_1 право користування житловим приміщенням квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 25 листопада 2024 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду, яка занесена до протоколу судового засідання, від 14 квітня 2025 року, закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду по суті.

В судове засідання сторони не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, представник позивача ОСОБА_5 подав заяву про розгляд справи без його участі, в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

При дослідженні матеріалів справи встановлено, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки приватних нотаріусів Київського міського нотаріального округу Рильської Лариси Семенівни та Змисловської Тетяни Василівни. Відтак, на підставі ч. 3 ст. 53 ЦПК України суд залучає їх як третіх осіб, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, оскільки позовна заява передбачає застосовування наслідків нікчемності засвідченими ними правочинів.

Згідно з ч. 5 ст. 53 ЦПК України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Отже, враховуюче викладене, наявні підстави для залучення в якості третіх осіб:

- приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рильська Лариса Семенівна (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4-В);

- приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна (місцезнаходження: АДРЕСА_2 ).

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (ст. 181 ЦПК України), мають право у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали суду про відкриття провадження у справі подати пояснення щодо позову.

09.01.2025 до Оболонського районного суду м. Києва від Київської міської ради надійшли пояснення до позову, однак в супереч вимогам ч. 2 ст. 183 ЦПК України вони не містять підпису представника Київської міської ради.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Згідно з ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Отже, враховуючи викладене суд повертає пояснення до позову Київській міській раді та з метою дотримання прав всіх учасників судового розгляду, забезпечення принципу змагальності та диспозитивності судового процесу, а також для забезпечення безперешкодного і об`єктивного розгляду справи вважає за необхідне продовжити відповідачу строк для подання відзиву, встановлений ухвалою про відкриття провадження у справі.

Учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою. (п. 3 ч. 2 ст.43 Цивільного процесуального кодексу України)

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. ( ч. 1 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України)

Учасниками справи, згідно з положеннями статей 42,48 Цивільного процесуального кодексу України у позовному провадженні є позивач, відповідач і треті особи.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом, якщо визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що право сторони не з`являтись у судове засідання разі звернення з клопотанням про розгляд справи за її відсутності не є абсолютним і може бути обмежене судом шляхом постановлення ухвали про визнання явки цієї сторони обов`язковою.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про необхідність визнати явку представника відповідача Київської міської ради в судове засідання як обов`язкову, оскільки з`ясовані під час розгляду обставини справи та долучені до справи письмові докази вказують на необхідність заслухати позицію відповідача Київської міської ради, тому дотримуючись принципів змагальності цивільного процесу та недопущення порушення прав всіх сторін цивільного процесу та з`ясування фактичних обставин справи є підстави для виклику сторін цивільного процесу в судове засідання для надання особистих пояснень.

Враховуючи, що від дотримання чи не дотримання принципу змагальності залежить питання про законність та обґрунтованість вирішення справи по суті, для доведення тих обставин, на які посилають сторони, як на підставу позовних вимог та заперечень, суд вважає за потрібне для надання особистих пояснень визнати обов`язковою явку позивача та відповідача в судове засідання.

Отже, враховуючи викладене суд вирішив визнати явку представника Київської міської ради обов`язковою.

Завданням підготовчого провадження є, зокрема, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

В даному випадку, підготовче судове засідання було закрито у відсутність відповідача.

Підготовче судове провадження - це стадiя судового процесу, в якoму розглядається предмет спору, позовні вимоги, заперечення на позовні вимоги, склад учасників судового процесу, вирішення відводів, характер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до положень ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання (ч.2 ст.189 ЦПК України).

Згідно зі ст. 191 ЦПК України, у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати: 1) суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; 2) позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів.

Відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву (ч.3 ст.83 ЦПК України).

Суд зазначає, що цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі № 922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21 суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі N 234/11607/20 (провадження N 61-15126св21), зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі Жоффре де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992).

Таким чином, з врахуванням правової позиції ВС при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд повинен враховувати висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених в постановах Верховного Суду, а в даному випадку необхідним є надання можливості відповідачу у справі подати до суду відзив на позов разом із доказами, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують його заперечення щодо позову, а третім особам - письмові пояснення щодо позову та відзиву.

На підставі викладеного та керуючись ст. 260 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Повернутися до стадії підготовчого провадження у справі № 756/13242/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради про застосування наслідків нікчемного правочину, визнання права користування.

Підготовче судове засідання у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради про застосування наслідків нікчемного правочину, визнання права користування призначити на 28.08.2025 о 14 год 00 хв.

Залучити до участі у справі № 756/13242/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради про застосування наслідків нікчемного правочину, визнання права користування третіми особами:

- приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рильську Ларису Семенівну (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4-В);

- приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Змисловську Тетяну Василівну (місцезнаходження: АДРЕСА_2 ).

Зобов`язати ОСОБА_1 не пізніше двох днів з дня вручення копії цієї ухвали направити третім особам копію позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (ст. 181 ЦПК України), мають право у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали суду про відкриття провадження у справі подати пояснення щодо позову.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору мають подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи (ч. 3 ст. 83 ЦПК України).

Письмові пояснення до позовної заяви Київської міської ради - повернути особі, яка їх подала.

Продовжити Київській міській раді строк для подання відзиву у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради про застосування наслідків нікчемного правочину, визнання права користування, на 15 днів з дня отримання копії ухвали суду.

Визнати явку в підготовче судове засідання, призначене на 28.08.2025 о 10 год 00 хв представника відповідача Київської міської ради обов`язковою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Андрій ПУКАЛО