УХВАЛА

04 липня 2025 року

м. Київ

справа № 373/824/24

провадження № 61-7882ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою заступника керівника Київської обласної прокуратури у цивільній справі за позовом виконувача обов`язків керівника Бориспільської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави, в особі Київської обласної державної адміністрації, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - державне підприємство «Переяслав-Хмельницький агролісгосп», про витребування земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

24 червня 2025 року засобами поштового зв`язку заступник керівника Київської обласної прокуратури подав касаційну скаргу у цивільній справі

№ 373/824/24.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

I. Щодо клопотання (процесуальної вимоги) особи, яка подає скаргу

Відповідно до пунктів 4, 6 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала), що оскаржується, а також клопотання особи, яка подає скаргу.

Відповідно до статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право: 1) залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення; 2) скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду; 3) скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд; 4) скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині; 5) скасувати судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій у відповідній частині і закрити провадження у справі чи залишити позов без розгляду у відповідній частині; 6) у передбачених цим Кодексом випадках визнати нечинними судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі у відповідній частині; 7) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1-6 частини першої цієї статті.

У касаційній скарзі прокурор просить скасуватипостанову Київського апеляційного суду від 07 травня 2025 року та рішення Бориспільського міськрайонного суду від 26 листопада 2024 року у справі № 373/824/24 і ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов у повному обсязі.

Однак за відомостями Єдиного державного реєстру судових рішень справа

№ 373/824/24 Бориспільським міськрайонним судом Київської області ніколи не розглядалась.

Визначення судового рішення, яке є предметом касаційного оскарження та формулювання клопотання (процесуальної вимоги) має суттєве значення для касаційного перегляду.

ІІ. Щодо сплати судового збору

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У розглядуваній справі рішеннямПереяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 26 листопада 2024 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 07 травня 2025 року, у задоволенні позову прокурора відмовлено.

Прокурор у касаційній скарзі просить оскаржені судові рішення скасувати, ухваливши нове - про задоволення позову.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Отже судовий збір за подану касаційну скаргу має бути сплачено за вимоги майнового характеру (витребування земельної ділянки) з урахуванням вартості спірного майна.

У розпорядженні Верховного Суду наразі відсутні відомості про вартість спірної земельної ділянки з кадастровим номером :02:014:0856 площею 3,5001 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 233)..

Згідно підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

З урахуванням наведеного судовий збір за подану касаційну скаргу має розраховуватися за формулою: ЦП х 1,5% х 200% (де ЦП - вартість спірної земельної ділянки).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом:

1) надання суду уточненої касаційної скарги із коректним викладенням клопотання (процесуальної вимоги), з урахуванням ухвалених у справі судових рішень, повноважень Верховного Суду передбачених статтею 409 ЦПК України та роз`яснень викладених в цій ухвалі та із зазначенням у ній відомостей, передбачених у пункті 3 частини другої статті 392 ЦПК України, зокрема і щодо Бориспільської окружної прокуратури, керівником якої було подано позов;

Копії уточненої касаційної скарги мають бути надані відповідно до числа учасників справи, тобто у кількості 5 копій;

У разі подання уточненої касаційної скарги через підсистему Електронний суд заявник має надати докази надсилання копії касаційної скарги до електронних кабінетів іншим учасникам справи або докази надсилання копії касаційної скарги листом з описом вкладення учасникам справи, які не мають зареєстрованих електронних кабінетів;

2) надання документу, що підтверджує сплату судового збору з урахуванням роз`яснень, викладених у цій ухвалі та вартості спірної земельної ділянки.

Також Верховний Суд звертає увагу заявника, що судові рішення у справах з ціною позову менше ніж двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (757 000 грн у 2025 році), оскарженню в касаційному порядку не підлягають, крім випадків, визначених у пункті 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури у цивільній справі № 373/824/24 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення прокурору копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович