Провадження 2/201/1405/2025
УХВАЛА

09 липня 2025 року м. Дніпро

Соборний районний суд міста Дніпра в складі:

головуючого судді Демидової С.О.,

з секретарем судового засідання Тернової А.В.

за участі:

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Савка В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі питання про прийняття уточненої позовної заяви ОСОБА_2 до Українського державного університету науки та технології, третя особа: Національне агентство з питань запобігання корупції про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за період вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Соборного районного суду міста Дніпра перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Українського державного університету науки та технології, третя особа: Національне агентство з питань запобігання корупції про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за період вимушеного прогулу, провадження у якій відкрито 02 січня 2025 року.

18 червня 2025 року позивачем подано до суду уточнену позовну заяву, в якій просить суд поновити строк на її подання зі зміною предмету позовних вимог, доповнивши свої позовні вимоги: визнати незаконним та скасувати Наказ Українського державного університету науки і технологій № 501-ОС від 25 листопада 2024 року, зазначивши що дана позовна вимога помилково не була зазначена в позовних вимогах.

21 червня 2025 року представником відповідача подано пояснення стосовно прийняття уточненої позовної заяви, в яких останній заперечував проти їх прийняття, оскільки позивачем пропущено строк на подання уточненої позовної заяви, а клопотання про поновлення строку є не обґрунтованим.

В судовому засідання представник позивача наполягав на прийняття позовної заяви зі змінної предмету позову.

Представник відповідача заперечував, вважаючи що позивачем пропущено строк на подачу такої заяви.

Заслухавши представників сторін, ознайомившись з матеріалами справи, суд дійшов до такого висновку.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог:

?спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

?якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

?виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

?зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

?правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Концепція нової редакції ЦПК полягає, у першу чергу, у підготовці позивачем саме кінцевої редакції позовної заяви, яка подається до суду, і в такому випадку суд визначає порядок її розгляду (спрощене без виклику, з викликом, загальне провадження) та враховує при вирішенні питання про такий розгляд ряд чинників (ч.3ст.274ЦПК України).

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову, такий правовий висновок надано Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у рішенні від 01.11.2021 року в справі № 405/3360/17.

У пунктах 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвала про повернення позовної заяви може бути оскаржена.

Як вбачається з матеріалів справи, 27 грудня 2024 року позивач звернувся до суду з позовом до Українського державного університету науки та технології, третя особа: Національне агентство з питань запобігання корупції про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за період вимушеного прогулу.

02 січня 2025 року ухвалою суду провадження у справі було відкрито, розгляд справи призначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

24 січня 2025 року через систему «Електронний суд» представником відповідача було подано відзив на позовну заяву.

11 лютого 2025 представником Національне агентство з питань запобігання корупції було подано письмові пояснення стосовно позовних вимог заявлених ОСОБА_2

02 квітня 2025 року позивачем було подано уточнену позовну заяву.

21 квітня 2025 року представником відповідача подано відзив на уточнену позовну заяву.

08 травня 2025 року в судовому засіданні розпочато розгляд вказаної справи, позивачем та його представником надано пояснення по суті позовних вимог, а представником відповідача заперечення стосовно заявлених позовних вимог.

Після надання заперечень представником відповідача, позивач та його представник заявили клопотання про оголошення перерви в судовому засіданні, а 18 червня 2025 року позивачем знову було подано уточнену позовну заяву зі зміною предмету позову, в якій окрім іншого просив суд визнати незаконним та скасувати Наказ № 501-ОС від 25 листопада 2024 року, та поновити строк на подачу такої заяви, оскільки вимога про визнання незаконним та скасування Наказу про звільнення не була зазначена в прохальній частині позову з технічних причин.

Матеріали справи свідчать, що справа розглядається в порядку спрощеного провадження та перше судове засіданні було призначено на 28 січня 2025, в подальшому судові засідання відкладалися за клопотаннями сторін, та 08 травня 2025 року було розпочато розгляд справи по суті.

Оскільки на момент подання уточненої позовної заяви розгляд справи по суті вже розпочато, право на зміну предмету позову втрачено, позивачем не обгрунтовано поновлення строку на подання заяви про зміну предмету позову після початку розгляду справи по суті, суд приходить до висновку про відмову у прийняті такої заяви.

На підставі вище наведеного суд та керуючись ст. 49 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_2 у прийнятті уточненої позовної заяви та повернути її позивачу.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення, у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали

Повний текст ухвали виготовлено 10 липня 2025 року

Суддя С.О. Демидова