Справа № 627/421/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2025 року с-ще Краснокутськ

Краснокутський районний суд Харківської області у складі:

головуючого: судді В.А. Каліберди,

з участю секретаря судового засідання Н.Д. Коломієць,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Краснокутськ Богодухівського району Харківської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Краснокутського районного суду Харківської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивач просить суд розірвати шлюб, укладений між сторонами та зареєстрований 24 квітня 2015 року виконавчим комітетом Колонтаївської сільської ради Краснокутського району Харківської області, актовий запис №2.

Позовні вимоги ОСОБА_1 мотивує тим, що сторони перебувають у шлюбі з 24 квітня 2015 року, який зареєстрований виконавчим комітетом Колонтаївської сільської ради Краснокутського району Харківської області, актовий запис №2.

Від цього шлюбу мають малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивач зазначає, що протягом подружнього життя з відповідачем часто виникали сварки та непорозуміння через різні погляди на життя, сімейні відносини між ними не склалися. На даний час сім`я розпалася повністю, ведення спільного господарства та сумісне проживання припинено, тому за глибоким переконанням позивача сенсу підтримувати подальші сімейні відносини немає. Майновий спір відсутній. Спору про місце проживання дітей не мають. Оскільки шлюб з відповідачем існує формально, позивач наполягає на його розірванні.

Ухвалою суду від 08.05.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена завчасно та в установлений законом строк. 04 червня 2025 року через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач ОСОБА_2 до судового засідання надав заяву про розгляд справи у його відсутність, проти позову ОСОБА_1 про розірвання шлюбу не заперечує та просить його задовольнити.

Згідно частини 3 статті 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Зважаючи на те, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явилися, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Частинами 1, 3 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Статтею 51 Конституції України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Відповідно до Протоколу №7 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зі змінами, внесеними Протоколом №11, стаття 5, кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Ця стаття не перешкоджає державам вживати таких заходів, що є необхідними в інтересах дітей.

Відповідно до ч.2 ст.3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Відповідно до ч.3, ч.4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на особисту свободу і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» ( далі- Постанова) рішення суду у справі про розірвання шлюбу повинно відповідати вимогам ст. 215 ЦПК України. У ньому, зокрема, має бути зазначено дату й місце реєстрації шлюбу, час та причини фактичного його припинення, мотиви, з яких суд визнав збереження сім`ї можливим чи неможливим, обґрунтовані висновки з приводу інших заявлених вимог. У резолютивній частині рішення слід навести відомості, необхідні для реєстрації розірвання шлюбу в органах РАЦС.

Відповідно з роз`ясненнями, викладеними у п.10 вищевказаної постанови, суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Передбачене ч.1 ст.111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (ч.5 ст.191 ЦПК України). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

Згідно частини 1 статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 24 квітня 2015 року виконавчим комітетом Колонтаївської сільської ради Краснокутського району Харківської області, актовий запис № 2, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , дата видачі 24 квітня 2015 року.

Від цього шлюбу мають трьох малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджено копіями свідоцтв про народження.

Сторони не підтримують шлюбно-сімейні стосунки, втратили почуття любові та поваги один до одного, тобто сім`я існує формально.

Клопотань про надання строку на примирення не надходило.

Згідно ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, а відповідач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, до суду не з`явився та не надав письмових заперечень проти розірвання шлюбу, суд приходить до висновку, що сім`я розпалася остаточно, подальше спільне проживання сторін і збереження шлюбу неможливі та порушують принцип добровільності та права сторін, що має істотне значення.

За наведених обставин суд дійшов висновку про можливість задоволення позовних вимог.

Згідно з частиною 2 статті 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Частиною 3 статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивачем ОСОБА_1 у позовній заяві зазначено після розірвання шлюбу залишити їй прізвище, що було у шлюбі - « ОСОБА_6 ».

Згідно ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

При зверненні до суду позивачкою був сплачений судовий збір у розмірі 1211,20 грн, що підтверджено квитанцією до платіжної інструкції №23 від 05.05.2025.

Позивач ОСОБА_1 не заявляє вимогу про стягнення з відповідача сплаченого судового збору, тому з урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства, визначеного ст. 13 ЦПК України, суд не здійснює розподіл судових витрат, понесених позивачем під час розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 105, 110, 112, 113, 114 СК України, ст. ст. 4, 10, 12, 13, 76, 81, 141, 206, 247, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженки смт Краснокутськ Краснокутського району Харківської області та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця с. Колонтаїв Краснокутського району Харківської області, зареєстрований 24 квітня 2015 року виконавчим комітетом Колонтаївської сільської ради Краснокутського району Харківської області, актовий запис №2.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 шлюбне прізвище « ОСОБА_6 ».

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили направити до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 .

Суддя Каліберда В. А.