Справа № 212/5357/25
У Х В А Л А

08 липня 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Покровського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Козлов Д. О., ознайомившись із матеріалами позовної заяви Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за користування тепловою енергією, -

В С Т А Н О В И В:

14 травня 2025 року до суду із вказаним позовом звернувся як представник позивача за довіреністю, Цвинда Владислав Володимирович.

23 травня 2025 року за позовною заявою Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за користування тепловою енергією судом було ухвалою відкрито провадження та визначено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами справи.

Однак, перевіривши матеріали вказаного позову, суд дійшов наступного.

Так відповідно до ч. 11, 12, 13 ст. 187 ЦПК суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо ж позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Суд вказує, що на підставі ч. 7 ст. 177 ЦПК до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Однак, до позовної заяви АТ «Криворізька теплоцентраль», в інтересах якої був поданий даний позов Цвинда В. В., не було долучено повноважень такого представника.

Суд у цьому сенсі зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Так на підставі ст. 60 ЦПК за загальним правилом представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 62 ЦПК повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.

При цьому за ч. 4 ст. 62 ЦПК повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Згідно із ст. 64 ЦПК представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Натомість, суд зазначає, що за ч. 3 ст. 58 ЦПК юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Суд вказує, що Верховний Суд неодноразово зазначав, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи.

Аналогічна правова позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 02.07.2020 року по справі № 9901/39/20.

Також в ухвалі від 8 червня 2022 року по справі № 303/4297/20 Велика Палата Верховного Суду наголосила на тому, що самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом), що може підтверджуватися положеннями цієї особи або умовами трудового договору, зокрема, посадовою інструкцією. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Аналогічна правова позиція була викладена Верховним Судом в ухвалі від 13.02.2023 року по справі № 465/8471/21.

Таким чином за матеріалами справи не підтверджено, що Цвинда В. В., як юрисконсульт АТ «Криворізька теплоцентраль», відповідно до вимог процесуального законодавства в порядку самопредставництва має право на подання позову в інтересах АТ «Криворізька теплоцентраль» та має право представляти інтереси позивача за відсутності документів про прийняття його на роботу в АТ «Криворізька теплоцентраль» на посаду юрисконсульта та посадової інструкції чи іншого документа на підтвердження повноваження цієї особи.

Отже, згідно із ч. 11 ст. 187 ЦПК суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи те, що позивач не позбавлений можливості усунути викладені в ухвалі недоліки, позовну заяву слід залишити без руху, надати представникам позивача строк у 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, а саме: надати документи на підтвердження повноважень представника АТ «Криворізька теплоцентраль», Цвинда В. В.

Керуючись ст. 177, 187 ЦПК, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за користування тепловою енергією - залишити без руху.

Надати представникам позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 (п`яти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити представникам позивача, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи. Якщо ж позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана 8 липня 2025 року.

Суддя Д. О. Козлов