У Х В А Л А

03липня 2025року м. Київ

Справа №761/31028/23

Провадження: № 22-ц/824/13296/2025

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Невідомої Т.О.,

розглянувши апеляційну скаргу адвоката Скачкова Романа Валерійовича в інтересах ОСОБА_1

нарішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 січня 2025 року, ухвалене під головуванням судді Фролової І. В.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Міжнародної федерації товариств Червоного Христа і Червоного Півмісяця, що діє через представництво Міжнародної федерації товариств Червоного Христа і Червоного Півмісяця у місті Києві, про зобов`язання видати трудову книжку, стягнення середнього заробітку за час затримки у видачі трудової книжки та відшкодування моральної шкоди,

у с т а н о в и в:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києвавід23 січня 2025 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погодившись із таким судовими рішенням, адвокат Скачков Р. В. в інтересах ОСОБА_1 направив16 червня 2025 року засобами поштового зв`язкуапеляційну скаргубезпосередньо до Київського апеляційного суду.

20 червня 2025 року цивільну справу витребувано із суду першої інстанції.

30 червня 2025 року цивільна справа №761/31028/23надійшла до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга адвоката Скачкова Р. В. в інтересах ОСОБА_1 містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтоване тим, щоповний текст оскаржуваного судового рішення ОСОБА_1 отримала в приміщенні суду 26 березня 2025 року під час ознайомлення із матеріалами справи.

Вирішуючи порушене скаржником питання, суд ураховує наступне.

За правилом ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено-повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Як убачається із матеріалів справи,23 січня 2025 року судом першої інстанції проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Повний текст рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 січня 2025 року виготовлено 10 березня 2025 року, останнім днем строку на подання апеляційної скарги є 09 квітня 2025 року.

Апеляційна скарга скаржником подана16 червня 2025 року, тобто, з пропуском строку, встановленого ст. 354 ЦПК України.

В обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження скаржник посилається на те, що повний текст оскаржуваного судового рішення ОСОБА_1 отримала в приміщенні суду 26 березня 2025 року під час ознайомлення із матеріалами справи.

Як убачається із матеріалів справи, 16 квітня 2025 року ОСОБА_1 вже зверталась до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 23 січня 2025 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 травня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 січня 205 року було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків, а саме для сплати судового збору.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 червня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 повернуто у зв`язку із не усуненням недоліків.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судом апеляційної інстанції не вирішувалось.

Згідно супровідного листа копію ухвали про повернення апеляційної скарги від 05 червня 2025 року та оригінал апеляційної скарги з додатками було направлено скаржнику 05 червня 2025року.

16 червня 2025 року повторно адвокат Скачков Р. В. в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 січня 2025 року.

Згідно ч.ч. 5,6 ст. 272 ЦПК України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Процесуальний строк, зокрема строк на апеляційнеоскарження у разі повторного поданняапеляційноїскаргиможе бути поновлено у випадкудотриманняодночасно таких умов:

- первіснезвернення до суду апеляційноїінстанції з апеляційноюскаргоювідбулось у межах передбаченогопроцесуальним законом строку на апеляційнеоскарження;

-повторнеподанняапеляційноїскаргивідбулось в межах строку апеляційногооскарження, встановленогопроцесуальним законом, абоупродовжрозумного строку післяотриманнякопіївідповідноїухвали суду про поверненняпервісноїскарги, без невиправданихзатримок і зайвихзволікань;

-скаржникомпродемонстрованодобросовіснеставлення до реалізації ним права на апеляційнеоскарження й вжитоусіхможливих та залежнихвідньогозаходів з метою усуненнянедоліківапеляційноїскарги, які стали підставою для поверненнявпершеподаноїапеляційноїскарги, і такінедолікифактичноусунуті станом на момент повторного звернення з апеляційноюскаргою;

- доведено, щоповерненняпопередньоподанихапеляційнихскаргвідбулося з причин, які не залежаливід особи, яка оскаржуєсудовірішення, і якіобумовленінаявністюоб`єктивних і непереборнихобставин, щоунеможливилиабозначно утруднили можливістьсвоєчасногозвернення до суду апеляційноїінстанції, й не могли бути усунутіскаржником;

-наявність таких обставинпідтвердженоналежними і допустимимидоказами.

У справі, яка розглядається, при повторному поданніапеляційноїскарги на рішення суду першоїінстанціїскаржник не посилається на існуванняінших причин пропуску такого строку і не просив продовжитивстановлений судом апеляційноїінстанції строк для усуненнянедоліківапеляційноїскарги, поданоївперше. Не повідомивапеляційний суд про тривалість і характер обставин, якіунеможливлюваливиконаннявимогпроцесуального закону щодооформленняапеляційноїскарги в частинінадання документа про сплату судового збору, не надавжоднихдоказів на підтвердженнянаведених ним аргументів в обґрунтуванняповажності причин пропуску строку на апеляційнеоскарження.

Отже, наведені скаржником у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження обставини пропуску такого строку не відповідають матеріалам справи.

Безпідставне поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Поновлення процесуального строку зі спливом зазначеного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, може порушити принцип юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Ураховуючи вищевикладене, наведені скаржником у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження підстави такого пропуску суд визнає неповажними та такими, що об`єктивно не перешкоджали вчинити процесуальну дію, а тому відсутні підстави для поновлення процесуального строку за вказаними скаржником обставинами.

А тому, скаржнику необхідно подати до Київського апеляційного суду заявуіззазначенняміншихпідстав для поновлення строку на апеляційнеоскарження судового рішення, що є предметом оскарження.

Крім того, апеляційна скарга не оплачена судовим збором.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (зі змінами, внесеними згідно із № 2147-VIII від 03.10.2017) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення чи ухвали справляється судовий збір.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», визначено розміри ставок судового збору на основі розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року в справі № 910/4518/16 зроблено висновок про те, що за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР "Про оплату праці" середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати. Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі -у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року в справі № 711/4010/13-ц вказала, що вихідна допомога та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (зокрема, і за час затримки виплати такої допомоги) не належать до структури заробітної плати, тобто не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є іншою заохочувальною чи компенсаційною виплатою, що входить до такої структури.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.п. 6 п. 1 ч. 2ст. 4 Закону України «Про судовий збір»за подання апеляційної скарги на рішення суду, ставка судового збору становить 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

З урахуванням наведеного, ОСОБА_1 не звільняється від сплати судового збору у справі за заявленими ним позовними вимогами.

Звертаючись до суду першої інстанції з позовом, із урахуванням вимог уточненої позовної заяви, ОСОБА_1 слід було сплатити судовий збір у розмір 15140= 3028*5

Отже, скаржнику, оскаржуючи рішення суду першої інстанціїнеобхідно сплатити судовий збірза подачу апеляційної скарги, у розмірі 22740 = (15140*1,5)та надати суду оригінал квитанції про таку сплату.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів ГУК у Солом.р-ні/Соломян.р-н

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа) При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК Українидо апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановленихст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Ураховуючи викладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху із наданням п`ятиденного строку з дня отримання скаржником копії даної ухвали для надання до суду відповідної заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що є предметом оскарженнята для сплати судового збору у розмірі 22740 грн.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357, 366 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргуадвоката Скачкова Романа Валерійовича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 січня 2025 рокузалишити без руху та надати строк для подання до суду відповідної заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення та для сплати судового збору, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання скаржником копії даної ухвали.

Роз`яснити скаржнику, що у разі не подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, судом буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Роз`яснити скаржнику, що у випадку несплати судового зборута подання до суду доказів надсилання копії апеляційної скарги іншим учасникам справи.у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання, є остаточною, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Т.О. Невідома