Справа № 368/533/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" липня 2025 р. Суддя Кагарлицького районного суду Київської області Шевченко І.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Кагарлицького районного суду Київської області у справі № 368/533/25 від 19.05.2025 р. за заявою ТОВ «Київоблгаз збут» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за спожитий природній газ із ОСОБА_1 , -

встановив:

30 червня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу та просить суд скасувати судовий наказ №368/1876/24 від 02.12.2024 року, виданий Кагарлицьким районним судом Київської області, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Київоблгаз збут» заборгованість за спожитий природний газ в сумі 3526,83 грн., обґрунтовуючи заяву наступним.

19 травня 2025 року Кагарлицьким районним судом Київської області було видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» заборгованість за спожитий природний газ в сумі 3526,83 грн.

Копію судового наказу отримано заявником 26.06.2025 р. (докази додаються).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Користуючись наданим правом, заявник вважає за необхідне звернутися до суду із заявою про скасування судового наказу Кагарлицького районного суду Київської області № 368/533/25 від 19.05.2025 р. з тієї підстави, що заборгованість не є безспірною.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є:

договори та інші правочини;

створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності;

завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі;

інші юридичні факти.

Відповідно до ст. 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Зобов`язання мас грунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 901 Цивільного кодексу України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання, уповноважена сторона може звернутися до суду з заявою про стягнення заборгованості у порядку позовного або наказного провадження.

Наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо (ч. 3 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 172 Цивільного процесуального кодексу України, у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4 і 5 частини першої статті 161 цього Кодексу, коли судовий наказ набирає законної сили у день його видачі.

Отже, однією з підстав для звернення до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості є безспірність такої заборгованості. За наявності спору між сторонами, судовий наказ підлягає скасуванню, а стягувач має право на звернення до суду із позовною заявою.

Так, наказне провадження - це самостійний і спрощений вид судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою про видачу судового наказу, поданою особою, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувана та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, що являє собою особливу форму судового рішення.

Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Судовий наказ видається судом за результатами розгляду вимог, чіткий перелік яких визначений статтею 161 ЦПК України.

При цьому, наказне провадження є особливою формою цивільного судочинства, в межах якої суд позбавлений можливості додатково збирати докази та з`ясовувати обставини спірних правовідносин. У зв`язку з наведеним, у разі виникнення спору про право, зокрема, щодо наявності заборгованості у боржника або її розміру, судовий наказ підлягає скасуванню, а стягувач набуває права звернутися до суду з аналогічними вимогами в порядку позовного провадження.

Заявник не погоджується з вимогами стягувача, оскільки стягувачем не надано належних доказів на підтвердження своїх вимог. Заявником було сплачено усі належні комунальні платежі, а внутрішні розрахунки стягувача є односторонніми документами, які не доказують протилежного.

Отже, вимоги стягувача не є безспірними, а тому судовий наказ підлягає скасуванню.

У зв`язку з наведеним, наявні усі підстави для скасування судового наказу Кагарлицького районного суду Київської області № 368/533/25 від 19.05.2025 р.

Також, заявник зазначає, що він звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 10 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Вирішуючи вимогу представника заявника про скасування судового наказу, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що 19 травня 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз збут» звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ та судового збору.

19 травня 2025 року Кагарлицьким районним судом Київської області було видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Київоблгаз збут» заборгованості за спожитий природний газ в сумі 3526,83 грн., інфляційні втрати в сумі 344,69 грн., 3 % річних в сумі 80,00 грн. та судового збору у розмірі 302,80 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до п.п. 4, 5 ч. 1 ст. 161 цього Кодексу.

У разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження (ч. 3 ст. 171 ЦПК України).

Беручи до уваги те, що боржник ОСОБА_1 копію судового наказу отримав 26.06.2025 та звернувся до суду 30.06.2025 з заявою про скасування судового наказу, тобто у строк, передбачений ст. 170 ч. 1 ЦПК України, підстави для повернення заяви про скасування судового наказу відсутні, приходжу до висновку що заяву слід задовольнити та скасувати судовий наказ.

Керуючись ст. 106 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Кагарлицького районного суду Київської області у справі № 368/533/25 від 19.05.2025 р. задовольнити.

Судовий наказ від 19 травня 2025 року, що виданий Кагарлицьким районним судом Київської області за заявою ТОВ «Київоблгаз збут» про стягнення заборгованості за спожитий природний газ в сумі 3526,83 грн., інфляційні втрати в сумі 344,69 грн., 3 % річний в сумі 80,00 грн. та судового збору у розмірі 302,80 грн. - скасувати.

Роз`яснити ТОВ «Київоблгаз збут» його право на звернення з тією самою вимогою до суду у загальному позовному провадженню.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя І.І. Шевченко