Справа № 592/9548/24
Провадження № 2/592/251/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2025 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми у складі головуючого судді Онайка Р.А., за участі секретарів судового засідання Кузьменко Н.К., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення сплаченого авансу відповідно до попереднього усного договору,-

установив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеним позовом, згідно якого просить стягнути з відповідачки аванс у сумі 74000,00грн та штраф у сумі 74000,00 грн.

Ухвалою суду від 27.06.2024 про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено до судового розгляду на 11:00 20.08.2025.

Протокольною ухвалою суду від 20.08.2025 слухання справи відкладено на 10:30 27.08.2025 за клопотанням позивача.

Протокольною ухвалою від 27.08.2025 слухання справи відкладено на 10:00 31.10.2025 за клопотанням представника позивача.

Протокольною ухвалою від 31.10.2025 слухання справи відкладено на 11:00 13.01.2025 у зв`язку з неявкою учасників справи.

Протокольною ухвалою від 13.01.2025 слухання справи відкладено на 10:00 20.02.2025 за клопотанням представника відповідача.

Протокольною ухвалою від 20.02.2025 слухання справи відкладено на 10:00 29.04.2025 у зв`язку з неявкою учасників справи.

У судове засідання призначене на 10:00 29.04.2025 позивач повідомлений про час та місце розгляду справи шляхом направлення судової повістки про виклик (яка повернулася до суду з відміткою про відсутність адресата за вказаною адресою) та смс-повідомлення на зазначений у позові номер телефону (яке отримане у застосунку «Viber») , не з`явився, про причини неявки не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило, участь свого представника (повідомленого шляхом отримання повідомлення про виклик в особистому кабінеті електронного суду) не забезпечив, слухання справи відкладено для повторного виклику позивача на 10:00 01.07.2025.

У судове засідання призначене на 10:00 01.07.2025 позивач повідомлений про час та місце розгляду справи шляхом направлення судової повістки про виклик (яка повернулася до суду з відміткою за закінченням терміну зберігання) та смс повідомлення на зазначений у позові номер телефону (яке отримане у застосунку «Viber»), не з`явився, про причини неявки не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило, участь свого представника (повідомленого шляхом отримання повідомлення про виклик в особистому кабінеті електронного суду) не забезпечив, відповідач у судове засідання також не з`явився, жодних клопотань від нього не надходило.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явились в судове засідання без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається з матеріалів справи позивач повторно не з`явився у судове засідання, докази, які мали підтвердити поважні причини неявки до суду в матеріалах справи відсутні, позивач не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність, у той же час проведення судового розгляду справи без участі позивача суперечить положенням цивільного процесуального законодавства, оскільки останній протягом часу розгляду справи має право змінити заявлені вимоги або відмовитися від них, розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав.

Згідно зі ст. 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів інших учасників справи, які притягнуті до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати заяву без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін у справі.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Тож, у період часу після прийняття заяви та до останнього судового засідання, тобто у період тривалістю майже рік позивач лише один раз (20.08.2024) з`явився до суду, в судове засідання. Він не з`являвся до суду у будь-який час, щоб поцікавитися рухом справи. Пасивна поведінка позивача свідчить про самоусунення від участі у розгляді справи є невиправданою і не сприяє судовому розгляду.

Судом вживалися всі можливі заходи для повідомлення сторін у справі, а саме були направлені судові повістки на зазначену у позові адресу та направлено смс-повідомлення про виклик до суду на номер телефону зазначений позивачем у своєму позові, тобто судом вичерпано всі об`єктивні можливості щодо повідомлення та забезпечення участі позивача під час розгляду справи. Відомостей про зміну адреси проживання чи зміну інших контактних даних до суду надано не було.

Таким чином, суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства повторна неявка позивача в судове засідання є підставою для залишення вказаної позовної заяви без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.257 ЦПК України,

постановив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення сплаченого авансу відповідно до попереднього усного договору залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення до Сумського апеляційного суду.

Суддя Р.А. Онайко