СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/5693/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2025 року Святошинський районний суд м. Києва в складі :

головуючого судді П`ятничук І.В.,

при секретарі Кульбовської В.В.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

третьої особи ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 яка діє у власних інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_7 , треті особи, які не заявляються самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коленченко Ганна Миколаївна, Служба у справах сім`ї та дітей Святошинського району міста Києва про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом,

ВСТАНОВИВ:

До Святошинського районного суду м. Києва 02.06.2025 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 яка діє у власних інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_7 , треті особи, які не заявляються самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коленченко Ганна Миколаївна, Служба у справах сім`ї та дітей Святошинського району міста Києва про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом.

В підготовчому засіданні представником відповідача було заявлено клопотання про залишення даної позовної заяви без руху, оскільки позивачем не сплачено судовий збір.

В підготовчому засіданні позивач та її представник заперечували проти заявленого клопотання.

Заслухавши думку, позивача та її представника, представника відповідача, суд прийшов до наступного висновку.

В ухвалі про відкриття провадження у справі суд зазначив, що позовна заява відповідає вимогам ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема: верховенство права, який передбачає право на справедливий суд та пропорційність.

Вимоги щодо змісту позовної заяви та документів, що додаються до позовної заяви, викладені в статтях 175 і 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, за приписами ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При зверненні з позовними вимогами до суду ОСОБА_1 посилається на те, що вона звільнена від сплати судового збору на підставі п.7 ч.1, п. 8 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод високі Договірні сторони гарантують кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією права і свободи, визначенні в розділі І Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Так, відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява № 48778/99).

Україна, як учасниця Конвенції, повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно уникати надто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішенні питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя, що кореспондується із положеннями статті 4 ЦПК України, з огляду на які, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При цьому, суд приймає до уваги, що за висновками ЄСПЛ, право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 04 грудня 1995 року). Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року).

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, питання щодо стягнення судового збору може бути вирішено при постановленні рішення суду.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про відсутність підстав для залишення позову без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 257 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про залишення без руху позову ОСОБА_1 яка діє у власних інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_7 , треті особи, які не заявляються самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коленченко Ганна Миколаївна, Служба у справах сім`ї та дітей Святошинського району міста Києва про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: І.В. Пятничук