Справа № 761/9595/25
Провадження № 2/761/5692/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2025 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Пономаренко Н.В.,

за участю секретаря Яцишина А.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши в загальному провадженні у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Києві питання прийняття зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ спільного майна подружжя, -

в с т а н о в и в :

У березні 2025 року до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ спільного майна подружжя, відповідно до якої позивач із урахування заяви про зміну предмету позову, просив суд:

1.Визнати незакінчений будівництвом житловий будинок по АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

2.Визнати за ОСОБА_4 право власності на:

- квартиру АДРЕСА_2 РНОНМ 00,

- квартиру АДРЕСА_3 РНОНМ 000;

- паркомісце № НОМЕР_1 (нижній рівень) загальною площею 7.6 кв. метрів за адресою АДРЕСА_4 РНОНМ 00;

паркомісце № НОМЕР_2 (нижній рівень) загальною площею 7.6 кв. метрів за адресою АДРЕСА_4 РНОНМ 00.

3. Визнати за ОСОБА_3 право власності на:

- квартиру АДРЕСА_5 РНОНМ 000;

- машиномісце № НОМЕР_3 загальною площею 12.5. кв. метрів за адресою АДРЕСА_6 РНОНМ 000;

- земельну ділянку з кадастровим номером :01:007:0295 загальною площею 0,08 га за адресою: Київська область, Фастівський район, с. Путрівка, РНОНМ 21;

- домоволодіння АДРЕСА_7 РНОНМ НОМЕР_4 . незакінчений будівництвом житловий будинок по АДРЕСА_1 .

Позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що вказане в позовній заяві майно є спільною сумісною власністю сторін. Позивач вважає за можливе поділити спільне сумісне майно в наступних частках шляхом визнання за ним права власності на квартиру АДРЕСА_8 та машиномісця № 17 а № НОМЕР_2 в паркінгу за адресою: АДРЕСА_4 , квартиру АДРЕСА_9 ринковою вартістю 17 566 784,00 грн. та визнання права власності на решту нерухомого майна ринковою вартістю 33889828,00 грн. за відповідачем.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 17.03.2025 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

22.04.2025 відповідач ОСОБА_3 звернувся до суду через систему «Електронний суд» із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_4 в якій відповідач по первісному позову просила суд:

Поділити спільно нажите майно подружжя наступним чином:

-виділити у приватну власність ОСОБА_3 (ІПН: НОМЕР_5 ):- квартиру АДРЕСА_10 , площею 182,4 кв.м. квартиру за адресою: АДРЕСА_11 . Паркомісце АДРЕСА_12 загальною площею 7,6 кв. за адресою: АДРЕСА_13 загальною площею 7,6 кв. за адресою: АДРЕСА_4 .

-виділити у приватні власність ОСОБА_4 (ІПН: : НОМЕР_6 ):- Квартиру АДРЕСА_14 загальною площею 12,5 кв.м за адресою: АДРЕСА_6 . - Земельну ділянку загальною площею 0,0836 га що розташована за адресою : Київська обл. Фастівський район село Путрівка кадастровий номер :01:007:0295.- Транспортний засіб Марка: TOYOTA Модель: SEQUOIA Рік випуску: 2007

В судовому засіданні 27.06.2025 року поставлено на обговорення питання щодо прийняття для спільного розгляду з первісним позовом зустрічного позову зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя (справа № 761/9595/25, провадження №2/761/6635/2025).

Представник позивача за первісним позовом в судовому засіданні зазначила, що питання про долучення зустрічного позову до сплати судового збору.

Представник відповідача за первісним позовом просив прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду з первісним позовом.

Відповідно до ч.1 та п.3 ч.2 ст.49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Взаємний зв`язок первісного і зустрічного позову може виявлятись у тому, що зустрічна вимога виключає вимогу первісну, або обидва випливають з однієї підстави, або взаємний зв`язок виникає з однорідності обставин виникнення взаємних матеріально-правових вимог між позивачем і відповідачем. Первісний і зустрічний позов можуть бути взаємозв`язаними і тоді, коли підстава зустрічного позову паралізує підставу первісного позову, а тому задоволення вимог відповідача виключає задоволення вимог позивача.

Таким чином, зі змісту ст.193 ЦПК України вбачається, що прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним відноситься до дискреційних повноважень суду, при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику.

За змістом даної норми однією з умов прийняття зустрічного позову є доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів.

Доцільно їх розглядати в одному процесі тоді, коли це дозволить більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих або взаємовиключних судових рішень. І, навпаки, недоцільно розглядати ці вимоги сумісно тоді, коли це затягне розгляд справи, а вимоги повністю можуть бути розглянуті окремо.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У постанові від 20 березня 2019 року у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом первісного позову є визнання майна спільною сумісною власністю та поділ спільного майна подружжя. Предметом зустрічного позову є також поділ спільного майна подружжя.

Згідно ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали зустрічного позову суд приходить до висновків, що вказаний зустрічний позов поданий у встановлений судом строк, відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, первісний та зустрічний позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, всі позовні вимоги пов`язані договором позики та поруки, тому суд вважає за необхідне прийняти до спільного розгляду з первісним позовом прийняти до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ спільного майна подружжя - зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 193, 194, 259-261, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

прийняти до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ спільного майна подружжя - зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя..

Вказаний зустрічний позов (провадження № 2/761/6635/2025) об`єднати в одне провадження з первісним позовом та присвоїти загальний номер справи : №761/9595/25, провадження №2/761/5692/2025.

Встановити відповідачам за зустрічним позовом п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідачі мають право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачам за зустрічним позовом, що у разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачам за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Треті особи мають право подати пояснення щодо позову у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, а щодо відзиву - протягом п`яти днів із дня його отримання, а також протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали подати заяви з процесуальних питань, передбачені ст. ст. 182, 183 ЦПК України.

Інформацію по справі учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/sud2610/.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

У відповідності до вимог ст. 353 ЦПК України ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: