КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи № 372/5811/23 Головуючий у суді першої інстанції - Проць Т.В.
Апеляційне провадження № 22-ц/824/9201/2025 Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2025 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Верланов С.М., Невідома Т.О.,

секретар Цуран С.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргуОСОБА_1 , яка подана адвокатом Горбовим Володимиром Анатолійовичем на ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 22 листопада 2024 року про залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про зобов`язання не чинити перешкод у користуванні земельною ділянкою та домоволодінням,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Обухівського районного суду Київської області перебувала вказана цивільна справа.

Ухвалою судді від 24 листопада 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 11 липня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Справа призначалась до розгляду неодноразово.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 22 листопада 2024 року позовну заяву залишено без розгляду з підстав п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України (належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності).

Ухвалу суду мотивовано тим, що у судове засідання 27 вересня 2024 року, 28 жовтня 2024 року та 22 листопада 2024 року позивач та його представник, які були належним чином повідомленими про час та місце проведення судового розгляду, повторно не з`явилися, заяву про розгляд справи у їх відсутність не подали.

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Горбовий В.А., подав апеляційну скаргу на ухвалу, в якій просить суд скасувати ухвалу, посилаючись на порушення норм процесуального права та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В апеляційній скарзі зазначає, що суд першої інстанції не взяв до уваги, що представник позивача у судові засідання, призначені на 27 вересня 2024 року, 28 жовтня 2024 року та 22 листопада 2024 року не з`являвся з поважних причин, при цьому надсилаючи на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи. Тому вважає, що суд не мав підстав лишати позовну заяву без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача.

Відзиви на апеляційну скаргу до суду не надходили.

В судовому засіданні в апеляційному суді взяли участь позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Горбовий В.А., які підтримали апеляційну скаргу, просили задовольнити її з викладених підстав. Відповідачка ОСОБА_2 та її представниця адвокат Семенчук Ю.М. у судовому засіданні просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як видно із матеріалів справи, ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 24 листопада 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про зобов`язання не чинити перешкод у користуванні земельною ділянкою та домоволодінням, прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 11 липня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Справа призначалась до розгляду неодноразово.

У судове засідання 27 вересня 2024 року позивач та його представник не з`явились, про час розгляду справи були повідомлені, що підтверджується протоколом судового засідання від 28 серпня 2024 року (т. 2, а.с. 112). Представник позивача подав до суду клопотання про перенесення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншій справі (т. 2, а.с. 113-114).

У наступне судове засідання 28 жовтня 2024 року позивач повторно не з`явився до суду, про час розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою (т. 2, а.с. 118). Представник позивача Горбовий В.А. подав суду клопотання про відкладення судового засідання, обґрунтовуючи його тим, що судові повістки на вказану дату він з позивачем не отримували (т. 2, а.с. 121).

Наступне судове засідання було призначене на 22 листопада 2024 року о 09 годині 00 хвилин. Позивач та його представник до суду не з`явились, про час розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджується розпискою (т. 2, а.с. 126) та довідкою про доставку повідомлення (т. 2, а.с. 131). Представник позивача Горбовий В.А. подав суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з відрядженням, зайнятістю у невідкладних слідчих діях та погіршенням стану здоров`я (т. 2, а.с. 132).

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК, особи, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до вимог частини третьої статті 257 ЦПК суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, виходячи з положень статей 223, 257 ЦПК, позовна заява залишається судом без розгляду у разі сукупності певних умов, а саме належне повідомлення позивача про час та місце проведення судового розгляду; позивач повторно не з`явився у судове засідання; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

При наявності сукупності зазначених умов, причини повторної неявки у судове засідання позивача, який належним чином був повідомлений про місце і час слухання справи, правового значення не мають.

Поважність причини неявки позивача враховується при першій неявці.

Зважаючи на вказані норми закону та їх роз`яснення слід вважати, що суд при першій неявці позивача позбавлений можливості розгляду справи за відсутності позивача (його представника) у судовому засіданні у випадку належного повідомлення позивача про час та місце судового розгляду та за відсутності його заяви про розгляд справи у його відсутності, натомість взмозі відкласти розгляд справи. При повторній же неявці позивача (його представника) у випадку належного повідомлення про час та місце судового розгляду та за відсутності заяви про розгляд справи у відсутності позивача, суд позбавлений можливості розгляду справи, відкладення розгляду, незважаючи на причини неявки та зобов`язаний залишити позовну заяву без розгляду.

Тобто, позовна заява при повторній неявці в судове засідання належним чином повідомленого позивача залишається без розгляду незалежно від причин його неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Суд першої інстанції правильно зауважив, що позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Належне повідомлення позивача вдруге поспіль про судове засідання, його неявка у таке, відсутність у справі заяви про розгляд справи за відсутності позивача (частина п`ята статті 223, пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК), позбавляє суд можливості для проведення розгляду справи чи відкладення розгляду справи незалежно від причин неявки, зобов`язуючи залишити позовну заяву без розгляду.

Наслідки, передбачені частиною п`ятою статті 223 ЦПК та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК застосовуються судом в усіх випадках повторної неявки позивача до суду, незалежно від поважності причин його відсутності.

Такий наслідок неявки позивача є імперативним, тобто застосовується в усіх випадках повторної неявки, незалежно від того чи є можливість вирішити спір по суті.

Вивчивши матеріали справи, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що позивач та його представник, які були чином повідомлені про час та місце проведення судового розгляду повторно не з`явилися до суду, заяву про розгляд справи у його відсутності не подали.

При цьому, як видно зі змісту заяви адвоката Горбового В.А. про відкладення розгляду справи, яка надійшла до суду у день судового засідання, 22 листопада 2024 року, адвокат просив суд відкласти розгляд справи у зв`язку з відрядженням, зайнятістю у невідкладних слідчих діях та погіршенням стану здоров`я. Однак, не надав суду жодних доказів на підтвердження будь-якої з перелічених ним обставин.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

Доводи апеляційної скарги про те, що адвокат Горбовий В.А. не з`являвся у судові засідання з поважних причин, при цьому надсилаючи на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи колегія суддів відхиляє, оскільки до вказаних клопотань не долучені докази на підтвердження існування поважних причин неявки у судові засідання. При цьому, позивач ОСОБА_1 особисто у судові засідання також не з`являвся, про причини неявки у судові засідання суд не повідомляв.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Перевіряючи законність та обґрунтованість ухвали суду, колегія суддів не вбачає підстав для скасування ухвали суду.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 268, 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана адвокатом Горбовим Володимиром Анатолійовичем залишити без задоволення.

Ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 22 листопада 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Повний текст складено 01 липня 2025 року.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді С.М. Верланов

Т.О. Невідома