КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня 2025 року м. Київ

Унікальний номер справи № 367/3097/24

Апеляційне провадження № 22-ц/824/10304/2025

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.

суддів - Євграфової Є.П. Саліхова В.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні) апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ірпінського міського суду Київської області від 11 березня 2025 року, ухвалене під головуванням судді Одарюка М.П., у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирний три» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

В квітні 2024 року позивач ОСББ «Мирний три» звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просив: стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСББ «Мирний Три» заборгованість з внесків в розмірі 26 423,52 грн.; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСББ «Мирний три» заборгованість з внесків в розмірі 26 423,52 грн.; стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь ОСББ «Мирний три» 3 028 грн. судового збору та 4000 грн. витрат на правничу допомогу (т. 1 а.с. 1-4).

В обґрунтування позову посилався на те, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є власниками (по частини кожна) квартири АДРЕСА_1 та є співвласниками багатоквартирного будинку, в якому створено ОСББ «Мирний три».

ОСББ «Мирний три» здійснює утримання та обслуговування будинку.

Відповідними рішеннями загальних зборів ОСББ «Мирний три» було затверджено з 01.07.2021 року внесок на опалення у розмірі 17,50 грн. за м2 опалювальної площі житлових приміщень, а з 01.01.2022 року розмір внеску на утримання будинку та прибудинкової території складає: 7,09 грн./м2 першого під`їзду і перших поверхів, 7,43 грн./м2 для других поверхів з ліфтами, 7,90 грн./м2 для третього - дев`ятого поверхів з ліфтом. Крім того, 30.07.2022 року рішенням загальних зборів ОСББ « Мирний три» було затверджено разовий внесок на капітальний ремонт будинку пошкодженого внаслідок агресії РФ в розмірі 20 000,00 грн. з кожної квартири, який необхідно було сплатити до 30.10.2022 року.

В свою чергу, відповідачами належним чином не виконувались зазначені вище зобов`язання, що призвело до виникнення у них заборгованості у розмірі 52 847,04 грн. (т. 1 а.с. 1-4).

19 липня 2024 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від представника ОСОБА_1 - адвоката Холода О.А., в якому останній просив відмовити в задоволенні позову (т. 1 а.с. 58-62).

Посилався на те, що довідка № 09 від 25.03.2024 року не є належним доказом розміру заборгованості, оскільки така заборгованість має бути підтверджена первинними бухгалтерськими документами. В період з березня 2022 року по березень 2024 року послуги з опалення та утримання будинку та прибудинкової території надавались не постійно, особливо тоді, коли місто Ірпінь перебувало в окупації та в подальші місяці, у відповідача є сумніви щодо можливості математичного розрахунку суми у розмірі 20 000,00 грн. з кожної квартири шляхом ділення загальної суми витрат на ремонт будинку, а також щодо фактичного виконання будівельних робіт у повному обсязі тому, що станом на 12.07.2024 року ремонтні роботи не були проведені, а подвір`я будинку перебуває у занедбаному стані (т. 1 а.с. 58-62).

29 липня 2024 року до суду надійшла відповідь на відзив від представника позивача, в якій останній вказував, що ОСОБА_1 стала власником квартири 07.02.2022 року, тобто після проведення загальних зборів, отже і не могла брати участі у їх проведенні. Представник відповідача-1, обґрунтовує, що відсутні підстави для задоволення позову, разом з тим не надає жодних доказів на обґрунтування заперечень, наприклад доказів оскарження в судовому порядку рішень загальних зборів про встановлення розміру внесків, будь-яких заяв до загальних зборів про неотримання якихось послуг та перерахунок розміру внесків з цих підстав. Вважав, що відзив на позовну заяву та інформація, яка викладена в ньому, жодним чином не підтверджує відсутність обов`язку відповідача-1 зі сплати встановлених загальними зборами ОСББ внесків та погашення заборгованості, що утворилась (т. 1 а.с. 84-88).

Рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 11 березня 2025 року позов ОСББ «Мирний три» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задоволено. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСББ «Мирний три» заборгованість з внесків в розмірі 26 423 гривні 52 копійки та судовий збір у розмірі 1 514 гривень 00 копійок, а всього 27 937 гривень 52 копійки.Стягнуто із ОСОБА_2 на користь ОСББ «Мирний три» заборгованість з внесків в розмірі 26 423 гривні 52 копійки та судовий збір у розмірі 1 514 гривень 00 копійок, а всього 27 937 гривень 52 копійки. Стягнуто в солідарному порядку з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь ОСББ «Мирний три» витрати на правничу допомогу у розмірі 4 000,00 грн. (т. 3 а.с. 96-98).

Не погодившись з рішенням районного суду, 10 квітня 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Холод О.А. звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі (т. 3 а.с. 105-109).

На обґрунтування скарги зазначав, що у позовній заяві вказано місцезнаходження позивача: АДРЕСА_2 ,проте згідно інформації із онлайн сервісу отримання відомостей з Єдиного держаного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (https://usr.minjust.gov.ua/) зареєстрованим місцезнаходженням позивача є: АДРЕСА_2 , крім цього, згідно цих даних, у позивача наявна адреса електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Такі ж дані містяться у копії виписки з ЄДРЮ № 64 від 12.02.2021 року, що була додана представником позивача, отже на момент подання позову йому були відомі вищевказані відомості, проте, порушуючи вимоги п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, їх не було вказано.

Також зазначене у позовній заяві місце проживання ОСОБА_1 не відповідає дійсності, оскільки вона зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_4 .

Крім цього, стороною позивача було порушено вимоги п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки у позові не зазначено про наявності у позивача або іншоїособи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви.

Вказував, що апелянт не була присутня на загальних зборах ОСББ «Мирний три» та не погоджувала прийняті рішення Загальних зборів від 10 червня 2021 року, 11 грудня2021 року та 30 липня 2022 року.

Представником відповідача було подано до позивача адвокатський запит № 107/2024 року від 01.07.2024 року засобами поштового та електронного зв`язку.

Так, стороною відповідача-1 було витребувано копію статуту ОСББ «Мирний три» з метою перевірки процедури та періодичності скликання Загальних зборів та можливості затвердження та зміни суми ремонтного фонду саме у той спосіб, що був здійснений позивачем.

З метою перевірки відомостей, що вказані у довідці про виникнення та стягнення заборгованості по внескам № 09 від 25.03.2024 року, стороною відповідача-1 було витребувано виписку по рахунку № НОМЕР_1 в Київське ГРУ ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» відносно власників квартири АДРЕСА_1 , за період з березня 2022 року по березень 2024 року, оскільки відповідач-1 не зберегла всі квитанції про оплату у зв`язку зі зміною місця проживання через воєнний стан.

Вказував, що вищезазначена довідка № 09 від 25.03.2024 року не є належним доказом розміру заборгованості, оскільки така заборгованість має бути підтверджена первинними бухгалтерськими документами.

Також, що за період з березня 2022 року по березень 2024 року послуги з опалення та утримання будинку та прибудинкової території надавались не постійно, особливо тоді, коли місто Ірпінь перебувало в окупації та в подальші місяці, тому мною було витребувано у позивача докази фактичного надання послуг з опалення та утримання будинку та прибудинкової території власникам квартири АДРЕСА_5 .

Оскільки не всі послуги, що надаються ОСББ можуть бути послугами з утримання будинку та прибудинкової території, зокрема послуги з охорони будинку, тому мною також було витребувано у позивача повний перелік послуг та витрат, що входить до кошторису на утримання будинку та прибудинкової території, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , за вищевказаний період, з метою повного дослідження усіх обставин по справі.

Представником позивача було долучено до позовної заяви витяги з протоколів Загальних зборів ОСББ «Мирний три», тому з метою отримання належних доказів щодо проведення цих зборів і участі у них тієї кількості осіб, яка вказана у поданих витягах, стороною відповідача-1 було витребувано копію протоколу № 10-21 Загальних зборів проведених 10.06.2021 року; копію протоколу № 15-21 Загальних зборів проведених 11.12.2021 року; копію протоколу № 17-22 Загальних зборів проведених 30.07.2022 року та списки присутніх на цих зборах з їх особистими підписами, а також докази повідомлення про прийняті рішення всіх співвласників цього будинку, оскільки ОСОБА_1 участі у таких зборах не приймала та відповідні копії протоколів не отримувала.

Так в оскаржуваному рішенні від 11 березня 2025 року суд першої інстанції зазначає, що «...заперечення представника відповідача стосовного того, що відповідач не була присутня на зборах ОСББ коли приймались рішення стосовно розмірів внесків за опалення, утримання будинку та прибудинкової території, суд не бере до уваги, оскільки відповідачі придбали квартиру 07 лютого 2022 року, вже після затвердження розмірів внесків. Відповідачами вказані рішення не оскаржувались, вони навіть частково сплачували внески».

Позивачем не було долучено до матеріалів судової справи копії протоколів загальних зборів № 10-21 від 10.06.2021 року; № 15-21 від 11.12.2021 та № 17-22 від 30.07.2022. Також копії зазначених протоколів не були надані представнику відповідача на надісланий ОСББ «Мирний три» адвокатський запит № 1-07/2024 року від 01.07.2024 року.

Тому апелянт позбавлений можливості оскаржувати вищезазначені протоколи загальних зборів в судовому порядку у зв`язку з їх відсутністю.

Вважав, що витяги із протоколів № 10-21 Загальних зборів проведених 10.06.2021 року; № 15-21 Загальних зборів проведених 11.12.2021 року; № 17-22 Загальних зборів проведених 30.07.2022 року не повинні були прийматись судом першої інстанції до уваги.

Оскільки, відповідно до пункту 12 розділу 11 Наказу Міністерства юстиціїУкраїни № 1000/5 18.06.2015 року витяг зі службового документа виготовляється, якщо немає необхідності виготовляти копію. Витяг оформлюється на загальному бланку установи із дотриманням таких вимог: у назві виду документа зазначається: «витяг з наказу», «витяг з протоколу»; відтворюється повністю вступна частина (якщо вона є) службового документа; з основної частини тексту документа виписується той пункт, інформація якого необхідна; відтворюється реквізит «Підпис» (без особистого підпису); проставляються відмітка про засвідчення копії та відбиток печатки служби діловодства.

Витяги з протоколів засвідчує секретар, який складає протоколи і здійснює їх зберігання, з наказів - керівник служби діловодства (кадрової служби) або посадова особа, яка відповідає за їх зберігання.

Надані представником позивача копії витягів із протоколів № 10-21 Загальних зборів проведених 10.06.2021 року; № 15-21 Загальних зборів проведених 11.12.2021 року; № 17-22 Загальних зборів проведених 30.07.2022 року підписані замість секретаря, всупереч Наказу № 1000/5, Головою правління ОСББ «Мирний три» В.В.Браткевич, а тому є недійсними.

Щодо стягнення разового внеску на капітальний ремонт будинку,30 липня 2022 року рішенням Загальних зборів ОСББ «Мирний три» було затверджено разовий внесок на капітальний ремонт будинку пошкодженого внаслідок агресії РФ в розмірі 20 000,00 грн. з кожної квартири(протокол № 17-22).

Відповідно до пункту 8.2 розділу Статуту ОСББ «Мирний три», який затверджений 15 червня 2026 року рішення про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх Співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів.

Відповідно до п. 8.4 розділу 3 Статуту рішення загальних зборів викладається письмово та засвідчується особистим підписом Співвласника, із зазначенням результату його голосування («за», «проти»).

Представником позивача до матеріалів судової справи не було долучено копію протоколу № 17-22 Загальних зборів ОСББ «Мирний три» проведених 30 липня2021 року та список присутніх на цих зборах з їх особистими підписами та докази повідомлення про прийняті рішення всіх співвласників цього будинку. Також дану інформацію не було надано на адвокатський запит представника відповідача 1 № 107/2024 року від 01.07.2024 року.

Також відповідно до ст. 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника.

Згідно п. 2 розділу 4 Статуту частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

В порушення вищевказаних норм позивачем 30 липня 2022 року було прийнято рішення Загальних зборів № 17-22 щодо сплати разового внеску на капітальний ремонт будинку пошкодженого внаслідок агресії російської федерації в розмірі20 000,00 грн. з кожної квартири. Тобто даний внесок всупереч законодавству та Статуту не був розрахований пропорційно до загальної площі квартири кожного співвласника багатоквартирного будинку, що є очевидним.

Отже, на підставі вищезазначеного, вважав, що вимога позивача про стягнення з апелянта разового внеску на капітальний ремонт будинку є неправомірною та суперечить чинному законодавству та Статуту ОСББ «Мирний три».

Відповідно до п. 3 розділу 2 Статуту до виключної компетенції загальних зборів належить затвердження кошторису, балансу Об`єднання та річного звіту.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники, які разом мають більше половини загальної кількості голосів усіх співвласників (крім випадків, якщо законом та/або статутом об`єднання встановлена більша кількість голосів, необхідна для прийняття рішення). Статутом об`єднання може бути встановлена інша кількість голосів, необхідна для прийняття рішення з окремих питань. Забороняється встановлювати у статуті об`єднання кількість голосів, необхідну для прийняття рішення, менше ніж 50 відсотків загальної кількості голосів усіх співвласників та більше ніж 75 відсотків загальної кількості голосів усіх співвласників (а для прийняття рішення з питань обрання органів управління об`єднання, зміни форми управління, встановлення та зміни розмірів внесків/платежів, затвердження кошторису - більше ніж 67 відсотків загальної кількості голосів усіх співвласників), крім випадків, передбачених цим Законом.

Представником позивача разом з відповіддю на відзив від 26.07.2024 року були долучені копії кошторисів. Вважав, що дані кошториси не повинні були прийматись судом першої інстанції до уваги, адже немає належного підтвердження їх затвердження, як це передбачено Статутом та законодавством, відсутня дата їх прийняття, а тому вони є недійсними.

Таким чином, вважав, що вимоги позивача не підтверджуються належними, допустимим та достатніми доказами, а тому позовні вимоги є необґрунтованими (т. 3 а.с. 105-109, 117-120).

14 травня 2025 року представник ОСББ «Мирний три» - адвокат Канюк Я.Ю. подав відзив, в якому апеляційну скаргу просив відхилити, а оскаржуване рішення районного суду залишити без змін, стягнути з відповідача ОСОБА_1 3500 грн. витрат на правничу допомогу (т. 3 а.с. 141-147).

Апеляційна скарга (відзив) від відповідача ОСОБА_2 до суду апеляційної інстанції не надходив.

Суд апеляційної інстанції забезпечив право відповідача ОСОБА_2 подати відзив (заперечення) на апеляційну скаргу, направивши відповідне поштове повідомлення 06 травня 2025 року, яке повернулось із відмітками працівників пошти «адресат відсутній за вказаною ним адресою», заяви про зміну адреси місця проживання перебування від вказаної особи до суду не надходили (т. 3 а.с. 138-140, 148-153).

Відповідно до частини 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Таким чином, суд апеляційної інстанції вжив усіх можливих заходів щодо повідомлення відповідача про розгляд справи апеляційним судом.

У справі «Гарячий проти України» (заява № 43925/18) ЄСПЛ вказав, що хоча загальна концепція справедливого судового розгляду та фундаментальний принцип змагальності провадження вимагають, щоб судові документи були належним чином вручені учаснику судового процесу, стаття 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод не заходить так далеко, щоб зобов`язувати національні органи влади забезпечити бездоганне функціонування поштової системи. Органи влади можуть бути притягнуті до відповідальності лише за ненадіслання відповідних документів заявнику. Той факт, що заявник, не отримав кореспонденцію, надіслану йому апеляційним судом, сам по собі недостатній для того, щоб стати аргументованою підставою для заяви про те, що були порушені його права, передбачені пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

За правилами ч. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга розглянута апеляційним судом в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні).

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду, колегія суддів дійшла висновку, що скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Судом встановлено, що співвласниками багатоквартирного будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_6 створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Мирний три".

Відповідачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві приватної спільної часткової власності в рівних частках (по частини) належить квартира АДРЕСА_1 . Право власності зареєстровано за відповідачами 07 лютого 2022 року, підставою реєстрації права власності зазначений договір купівлі-продажу від 07 лютого 2022 року посвідчений приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Нельзіною І.М. ( т. 1 а.с. 24, 25).

Відповідно до п.1 розділу IV Статуту ОСББ «Мирний три» джерелами фінансування є кошти об`єднання , які складаються, серед іншого, з внесків та платежів співвласників. За рішенням загальних зборів об`єднання можуть створюватися ремонтний, резервний фонди, кошти яких спрямовуються на цілі, визначені загальними зборами об`єднання (т. 2 а.с. 10-23).

Пунктом 2 розділу IV Статуту ОСББ «Мирний три» встановлено, що сплата встановлених загальними зборами об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до ремонтного, резервного фондів у розмірах у строки, що встановлені загальними зборами об`єднання, є обов`язковою для всіх співвласників (т. 2 а.с. 18,19).

Пунктом 11 розділу ІІІ Статуту ОСББ «Мирний три» встановлено, що рішення загальних зборів, прийняте відповідно до Статуту, є обов`язковим для всіх співвласників, включаючи тих, які набули права власності на квартиру чи нежитлове приміщення після прийняття такого рішення (т. 2 а.с.15).

Відповідними рішеннями загальних зборів ОСББ «Мирний три» від 10 червня 2021 року протокол № 10-21, від 11 грудня 2021 року протокол № 15-21, від 30 липня 2022 року протокол № 17-22, було затверджено з 01.07.2021 року внесок на опалення у розмірі 17,50 грн за м2 опалювальної площі житлових приміщень, а з 01.01.2022 року розмір внеску на утримання будинку та прибудинкової території складає: 7,09 грн/м2 першого під`їзду і перших поверхів, 7,43 грн/м2 для других поверхів з ліфтами, 7,90 грн/м2 для третього - дев`ятого поверхів з ліфтом. Крім того, 30.07.2022 року рішенням загальних зборів ОСББ « Мирний три» було затверджено разовий внесок на капітальний ремонт будинку пошкодженого внаслідок агресії РФ в розмірі 20 000,00 грн з кожної квартири, який необхідно було сплатити до 30 жовтня 2022 року (т. 1 а.с.11-13).

Внаслідок невиконання відповідачами своїх зобов`язань щодо повної та своєчасної оплати спожитих житлово-комунальних послуг відповідачам за період з березня 2022 року по березень 2024 року, з урахуванням одноразового внеску на відновлення будинку у розмірі 20000,00 грн, нараховано заборгованість у розмірі 52 847,04 грн. (т. 1 а.с. 8)

Надаючи оцінку зібраним у справі доказам, з урахуванням заявлених вимог, заперечень проти позову в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з частиною першої статті 15, частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За правилами ч. 1, 3 ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», Об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Статут об`єднання складається відповідно до типового статуту, який затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики і політики у сфері житлово-комунального господарства. (ст. 7 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).

Господарська діяльність, спрямована на задоволення потреб фізичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них території є діяльністю з утримання будинків і прибудинкових територій відповідно до положень ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги».

Обов`язки співвласників багатоквартирного будинку визначені статтями 7, 15 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», відповідно до яких співвласники зобов`язані, в тому числі, своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги.

У залежності від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газопостачання, централізоване опалення тощо), 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньо будинкових мереж, освітлення місць загального користування, поточний ремонт тощо), 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання), укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо) (стаття 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»).

Правовідносини, що виникають у сфері надання та споживання таких послуг, регулюються як нормами Цивільного кодексу України, так і Законом України «Про житлово-комунальні послуги», а також іншими нормативно-правовими актами у галузі цивільного, житлового законодавства та актів, що регулюють відносини у сфері надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку. До компетенції загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку належить визначення розмірів платежів та внесків членів об`єднання.

У разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду (частина 6 статті 13 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).

Частиною 1 статті 20 вказаного Закону встановлено, що частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Частина 3 статті 23 цього Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначає, що внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів.

Отже, відповідно до наведених вимог чинного законодавства особа, яка є власником квартири, і водночас співвласником будинку, в якому створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, зобов`язана брати участь у витратах на управління, утримання та збереження будинку, а об`єднання наділено правом у разі нездійснення цією особою таких дій звернутися до суду з позовом про стягнення нарахованих платежів по цим витратам.

Реалізація вказаних вище положень здійснюється на підставі статті 12 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», яка передбачає, що управління багатоквартирним будинком об`єднання здійснює через свої органи управління.

Як визначено положенням статті 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до пункту 2 розділу 5 Статуту ОСББ «Мирний три» співвласник зобов`язаний виконувати обов`язки передбачені Статутом об`єднання, своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.

Пунктом 2 розділу IV Статуту ОСББ «Мирний три» встановлено, що сплата встановлених загальними зборами об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до ремонтного, резервного фондів у розмірах у строки, що встановлені загальними зборами об`єднання, є обов`язковою для всіх співвласників (т. 2 а.с. 18,19).

Пунктом 11 розділу ІІІ Статуту ОСББ «Мирний три» встановлено, що рішення загальних зборів, прийняте відповідно до Статуту, є обов`язковим для всіх співвласників, включаючи тих, які набули права власності на квартиру чи нежитлове приміщення після прийняття такого рішення (т. 2 а.с.15).

Відповідно до п. 3 розділу 3 Статуту ОСББ «Мирний три» до виключної компетенції загальних зборів належить визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників.

Відповідними рішеннями загальних зборів ОСББ «Мирний три» від 10 червня 2021 року протокол № 10-21, від 11 грудня 2021 року протокол № 15-21, від 30 липня 2022 року протокол № 17-22, було затверджено з 01.07.2021 року внесок на опалення у розмірі 17,50 грн за м2 опалювальної площі житлових приміщень, а з 01.01.2022 року розмір внеску на утримання будинку та прибудинкової території складає: 7,09 грн/м2 першого під`їзду і перших поверхів, 7,43 грн/м2 для других поверхів з ліфтами, 7,90 грн/м2 для третього - дев`ятого поверхів з ліфтом. Крім того, 30.07.2022 року рішенням загальних зборів ОСББ « Мирний три» було затверджено разовий внесок на капітальний ремонт будинку пошкодженого внаслідок агресії РФ в розмірі 20 000,00 грн з кожної квартири, який необхідно було сплатити до 30 жовтня 2022 року (т. 1 а.с.11-13).

Верховний Суд у постанові від 05 вересня 2020 року у справі № 906/884/19 дійшов висновку про те, що, рішення загальних зборів, у тому числі про визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком, є обов`язковими для власників житлових приміщень які, в силу прямої норми закону, несуть тягар утримання належного їм майна та зобов`язані виконувати прийняті відповідно до статуту рішення ОСББ.

Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 06.07.2018 року у справі № 910/582/17, від 17.07.2018 року у справі №910/6356/16, від 15.05.2019 року у справі №761/10136/16-ц, від 24.01.2020 року у справі № 910/1395/19.

Отже, рішення загальних зборів ОСББ «Мирний три», яке спрямоване на регулювання господарських відносин і має обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин, є чинними, в судовому порядку не скасоване та не визнане недійсним.

У справі, що переглядається позивач наполягає на тому, що відповідачами не в повному обсязі виконувалися обов`язкові для виконання рішення загальних зборів співвласників ОСББ «Мирний три» щодо повної та своєчасної оплати спожитих житлово-комунальних послуг відповідачам за період з березня 2022 року по березень 2024 року, з урахуванням одноразового внеску на відновлення будинку у розмірі 20000,00 грн, нараховано заборгованість у розмірі 52 847,04 грн. (т. 1 а.с. 8).

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 25.05.2021 року у справі № 461/9578/15 звернула увагу на те, що в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі № 390/34/17 (провадження № 61-22315сво18) зроблено висновок про те, що добросовісність (пункт 6 статті 3 ЦК України) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки) ґрунтується ще на римській максимі - «non concedit venire contra factum proprium» (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium знаходиться принцип добросовісності. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.

Статтею 525 ЦК України визначено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (ч. 1 ст. 530 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 527 ЦК України, боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту.

З системного аналізу наведених норм права вбачається, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Чинне законодавство України не містить чіткого переліку дій, що свідчать про визнання особою свого боргу або іншого обов`язку, але їх узагальнюючою рисою є те, що такі дії мають бути спрямовані на виникнення цивільних прав і обов`язків.

У цьому сенсі діями, спрямованими на визнання боргу, є дії боржника безпосередньо стосовно кредитора, які свідчать про наявність боргу, зокрема, повідомлення боржника на адресу кредитора, яким боржник підтверджує наявність у нього заборгованості перед кредитором, відповідь на претензію, підписання боржником акта звіряння розрахунків або іншого документа, в якому визначена його заборгованість.

До дій, що свідчать про визнання боргу або іншого обов`язку, з урахуванням конкретних обставин справи, також можуть належати: визнання пред`явленої претензії та/або письмове прохання відстрочити сплату боргу та/або письмове звернення боржника до кредитора щодо гарантування сплати суми боргу та/або часткова сплата боржником або з його згоди іншою особою основного боргу та/або сум санкцій.

Аналогічний правовий висновок зроблений Верховним Судом України у постанові від 27 квітня 2016 року по справі №3-269гс16, у постанові від 9 листопада 2016 року по справі №6-1457цс16, у постанові від 29 березня 2017 року по справі № 6-1996цс16, у постанові від 08 листопада 2017 року по справі № 6-2170цс16, Верховним Судом у постанові від 9 листопада 2018 року по справі № 911/3685/17, у постанові від 24 квітня 2019 року по справі № 569/8314/14.

З розрахунку наданого позивачем вбачається, що відповідачами частково сплачувались на користь ОСББ «Мирний три» заборгованість по внескам на експлуатацію будинку, зокрема, у січні 2023 року сплачено 3 000 грн, в лютому 2023 року - 3 000 грн, в квітні 2023 року - 3 000 грн, всього на загальну суму 9 000 грн. (т. 1 а.с. 8).

Верховний Суд у своїй практиці чітко дотримується правової позиції щодо шляху захисту інтересів боржників, направленого на встановлення обґрунтованої, на їх думку, та такої, що відповідає дійсності заборгованості за житлово-комунальні послуги, а саме шляхом: доведення таких чітко визначених та обґрунтованих розмірів при запереченні на позов у спорі про стягнення з нього заборгованості, шляхом надання контррозрахунку.

Згідно зі статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частинами першою-другою статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Слід зауважити, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі «Дж. К. та Інші проти Швеції» («J.K. AND OTHERS v. SWEDEN») ЄСПЛ наголошує, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри».

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику зазначеного Суду як джерело права.

Відповідачами в суді першої інстанції, зокрема апелянтом ОСОБА_1 власного контррозрахунку, належних і допустимих доказів, в розумінні чинного ЦПК України, на спростування розрахунку ОСББ «Мирний три» про нарахування та сплату внесків на експуатацію будинку, не надано та матеріали справи таких не містять.

Відтак, колегія суддів вважає, що апелянтом не вказано обставин, які б свідчили про невірність здійснених позивачем розрахунків заборгованості.

Відповідачами не надано суду належних та допустимих доказів визнання недійсними та/або скасування у встановленому порядку рішення ОСББ «Мирний три» від 10 червня 2021 року протокол № 10-21, від 11 грудня 2021 року протокол № 15-21, від 30 липня 2022 року протокол № 17-22, якими було затверджено з 01.07.2021 року внесок на опалення у розмірі 17,50 грн за м2 опалювальної площі житлових приміщень, а з 01.01.2022 року розмір внеску на утримання будинку та прибудинкової території складає: 7,09 грн/м2 першого під`їзду і перших поверхів, 7,43 грн/м2 для других поверхів з ліфтами, 7,90 грн/м2 для третього - дев`ятого поверхів з ліфтом. Крім того, 30.07.2022 року рішенням загальних зборів ОСББ «Мирний три» було затверджено разовий внесок на капітальний ремонт будинку пошкодженого внаслідок агресії РФ в розмірі 20 000,00 грн з кожної квартири, який необхідно було сплатити до 30 жовтня 2022 року (т. 1 а.с.11-13).

Не надано належних та допустимих доказів сплати заборгованості по внескам на експлуатацію будинку за період з березня 2022 року по березень 2024 року в повному обсязі, при цьому, суд апеляційної інстанції зауважив, що відповідачами набуто у власність вищевказана квартира 07 лютого 2022 року, а період заборгованості визначений позивачем з березня 2022 року по березень 2024 року, тобто, у період коли власниками квартири перебували ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (т. 1 а.с. 24-25).

За наведених обставин, колегія суддів приходить до висновку про доведеність ОСББ «Мирний три» належними та допустимими доказами наявності заборгованості у відповідачів по внескам на експлуатацію будинку з березня 2022 року по березень 2024 року в розмірі 52 847,04 грн.

Суд апеляційної інстанції визнав неспроможними і відхилив доводи апеляційної скарги про те, що позивачем не було долучено до матеріалів судової справи копії протоколів загальних зборів № 10-21 від 10.06.2021 року; № 15-21 від 11.12.2021 та № 17-22 від 30.07.2022, які не були надані представнику відповідача на надісланий ОСББ «Мирний три» адвокатський запит № 1-07/2024 року від 01.07.2024 року, а витяги із протоколів № 10-21 Загальних зборів проведених 10.06.2021 року; № 15-21 Загальних зборів проведених 11.12.2021 року; № 17-22 Загальних зборів проведених 30.07.2022 року не повинні були прийматись судом першої інстанції до уваги, оскільки підписані замість секретаря, всупереч Наказу № 1000/5, головою правління ОСББ «Мирний три» В.В. Браткевич, оскільки визнання недійсними та скасування вищевказаних рішень Загальних зборів ОСББ «Мирний три» не є предметом спору у цій справі, яка переглянута апеляційним судом.

Доводи апелянта про те, що вимога позивача про стягнення з апелянта разового внеску на капітальний ремонт будинку є неправомірною та суперечить чинному законодавству з посиланням на ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та Статут ОСББ «Мирний три» колегія суддів відхилила, з огляду на наступне.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваний прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Верховний Суд зауважує, що у цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, який покладає на суд обов`язок вирішувати лише ті питання, про вирішення яких просять сторони у справі (учасники спірних правовідносин), та позбавляє можливості ініціювати судове провадження. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Формування змісту та обсягу позовних вимог є диспозитивним правом позивача.

Згідно з частиною першою статті 15, частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Спосіб захисту цивільного права чи інтересу - це дії, які спрямовані на попередження порушення або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Спосіб захисту цивільного права чи інтересу має бути доступним та ефективним.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту.

Схожий за змістом висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 463/5896/14-ц зазначено, що кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства (статті 15, 16 ЦК України). Цивільне право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003). При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Відтак ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2019 року у справі № 826/7380/15, провадження № 11-778апп18).

Предметом даної справи є позов ОСББ «Мирний три» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по внескам на експлуатацію будинку.

Ні до суду першої інстанції, ні до суду апеляційної інстанції відповідачем не надано судового рішення, яке б набрало законної сили та яким був би встановлений факт протиправності рішень ОСББ «Мирний три» від 10 червня 2021 року протокол № 10-21, від 11 грудня 2021 року протокол № 15-21, від 30 липня 2022 року протокол № 17-22 щодо розміру внеску на експлуатацію будинку, і такі вимоги не були заявлені відповідачем під час розгляду цієї справи.

За змістом статей 15 та 16 ЦК України кожна особа, яка звернулася до суду, має право на захист її майнового права чи інтересу у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У випадку порушення юридичною особою законодавства при нарахуванні плати (внесків) на експлуатацію будинку споживач послуг має право оскаржити у судовому порядку такі його дії та вимагати здійснення відповідного перерахунку.

Тоді як відповідно до частини 6 статті 367 ЦПК України, норма якої передбачає, що в суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції, унеможливлює надання оцінки таким аргументам в межах розгляду цієї апеляційної скарги.

Посилання апелянта, що вона була позбавлена можливості оскаржувати вищезазначені протоколи загальних зборів в судовому порядку у зв`язку з їх відсутністю цих висновків не спростовують, тому судом апеляційної інстанції відхилені.

Верховний Суд у постанові від 05.09.2020 року у справі №906/884/19, дійшов висновку про те, що, рішення загальних зборів, у тому числі про визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком, є обов`язковими для власників житлових приміщень, які в силу прямої норми закону несуть тягар утримання належного їм майна та зобов`язані виконувати прийняті відповідно до статуту рішення ОСББ.

Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, викладених у постанові від 06.07.2018 у справі № 910/582/17, від 17.07.2018 у справі №910/6356/16, від 15.05.2019 у справі №761/10136/16-ц, від 24.01.2020 у справі №910/1395/19.

Таким чином, ОСББ «Мирний три» правомірно та обґрунтовано розраховувало відповідачам розмір внеску на експлуатацію будинку на підставі рішення ОСББ «Мирний три» від 10 червня 2021 року протокол № 10-21, від 11 грудня 2021 року протокол № 15-21, від 30 липня 2022 року протокол № 17-22, якими було затверджено з 01.07.2021 року внесок на опалення у розмірі 17,50 грн за м2 опалювальної площі житлових приміщень, а з 01.01.2022 року розмір внеску на утримання будинку та прибудинкової території складає: 7,09 грн/м2 першого під`їзду і перших поверхів, 7,43 грн/м2 для других поверхів з ліфтами, 7,90 грн/м2 для третього - дев`ятого поверхів з ліфтом.

Доводи апелянта, що послуги з опалення та утримання будинку та прибудинкової території надавались не постійно, об`єктивними доказами по справі не підтверджені, докази складання актів про неналежну якість та (або) відсутність наданих послуг до суду надані не були, а тому вказані доводи апелянта є припущеннями, які об`єктивними доказами по справі не підтверджені.

У частині першій статті 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Тому при повному або частковому задоволенні позову до кількох відповідачів судовий збір, сплачений позивачем, відшкодовується пропорційно до розміру задоволених судом позовних вимог до кожного з відповідачів. Солідарне стягнення суми судових витрат законом не передбачено.

Відповідний правовий висновок містить в постанові Верховного Суду від 24 березня 2021 року у справі № 462/2077/17 (провадження № 61-20159св19).

На підставі ст. 141 ЦПК України. суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про стягнення на користь позивача з кожного з відповідачів по 1514 грн. судового збору за розгляд справи районним судом, пропорційно до розміру задоволених вимог (по частині).

Поряд з цим, помилковими є висновки суду першої інстанції про солідарне стягнення з відповідачів на користь позивача 4 000 грн. витрат на правничу допомогу в суді першої інстанції. При цьому, районним судом не наведено обґрунтувань такого висновку про солідарне зобов`язання відповідачів в цій частині судових витрат. Тому в цій частині судове рішення підлягає скасуванню із ухваленням нового судового рішення, апеляційна скарга підлягає задоволенню частково.

На підставі ст. 141 ЦПК України, понесені апелянтом судові витрати не підлягають відшкодуванню за рахунок іншої сторони.

З огляду на положення частини 3 ст. 389 ЦПК України судові рішення у малозначних справах касаційному оскарженню не підлягають, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 ст. 389 ЦПК України.

Керуючись ст. 367, ст. 374, ст. 376, ст.ст. 381-384 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Ірпінського міського суду Київської області від 11 березня 2025 року - скасувати в частині стягнення в солідарному порядку з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирний три» витрат на правничу допомогу в розмірі 4 000 грн. і ухвалити в цій частині нове судове рішення.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирний три» - 2 000 грн. витрат на правничу допомогу в суді першої інстанції.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирний три» - 2 000 грн. витрат на правничу допомогу в суді першої інстанції.

В іншій частині рішення Ірпінського міського суду Київської області від 11 березня 2025 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно з дня ухвалення і оскарженню в касаційному порядку до Верховного Суду не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 ст. 389 ЦПК України.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

Є.П. Євграфова

В.В. Саліхов