УХВАЛА

04 липня 2025 року

м. Київ

справа № 761/9147/20

провадження № 61-7803ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Київського квартирно-експлуатаційного управління, в інтересах якого діє адвокат Романенко Руслан Олександрович, у справі за позовом Київського квартирно-експлуатаційного управління до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Міністерство оборони України, Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, про виселення із службової квартири без надання іншого житлового приміщення,

ВСТАНОВИВ:

16 червня 2025 року через підсистему Електронний суд представник Київського квартирно-експлуатаційного управління - адвокат Романенко Р. О. подав касаційну скаргу у справі № 761/9147/20.

За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

І. Щодо зазначення судового рішення, яке оскаржується

Відповідно до пунктів 4, 6 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала), що оскаржується та клопотання особи.

Заявник у касаційній скарзі просить скасувати рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 04 грудня 2024 року та постанову Апеляційного суду Київської області від 12 березня 2025 року, ухваливши по справі нове судове рішення про задоволення позовних вимог.

Однак за відомостями Єдиного державного реєстру судових рішень, справа

№ 761/9147/20 розглядалась Київським апеляційним судом, а не Апеляційним судом Київської області.

Визначення судового рішення, яке є предметом касаційного оскарження та формулювання клопотання (процесуальної вимоги) має суттєве значення на стадії касаційного провадження.

ІІ. Щодо строку на касаційне оскарження

Відповідно до положень статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо

в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється

з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Постановою Київського апеляційного суду від 12 травня 2025 року апеляційну скаргу Київського квартирно-експлуатаційного управління залишено без задоволення. Рішення Шевченківського районного суду міста Києва

від 04 грудня 2024 року залишено без змін.

Заявник вважає, що строк на касаційне оскарження ним не пропущений, оскільки повний текст оскарженої постанови апеляційного суду отримано в електронному кабінеті 15 травня 2025 року.

Водночас стаття 390 ЦПК України розмежовує дату (день) складання повного судового рішення і дату (день) вручення учаснику справи повного судового рішення.

Вказані дати можуть бути відмінні одна від одної, і день вручення учаснику справи повного судового рішення (навіть у разі доставлення до електронного кабінету в підсистемі Електронний суд) не обов`язково і не завжди є днем складання повного судового рішення.

Різним є і процесуальний механізм дії строку на касаційне оскарження залежно від вказаних строків, а саме:

- у випадку подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення строк на касаційне оскарження вважається непропущеним і учаснику справи непотрібно подавати клопотання (заяву) про поновлення цього строку;

- у випадку подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення повного судового рішення, строк на касаційне оскарження вважається пропущеним, однак учасник справи в силу закону має право на поновлення такого строк за умови подання відповідного клопотання (заяви).

Таким чином законодавець у частині другій статті 390 ЦПК України вказав на поважну причину пропуску строку на касаційне оскарження, яка є підставою для поновлення цього строку.

При цьому треба враховувати, що за змістом частини першої статті 127 ЦПК України поновлення пропущеного процесуального строку встановленого законом відбувається не з ініціативи суду, а за заявою учасника справи.

Аналіз Єдиного державного реєстру судових рішень свідчить, що постанова Київського апеляційного суду від 12 травня 2025 року у справі № 761/9147/20 не містить вказівки на те, що дата складання її повного тексту є відмінною від дати її ухвалення, а отже касаційна скарга подана 16 червня 2025 року із пропуском строку, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

За таких обставин заявник має подати заяву (клопотання) про поновлення пропущеного строку встановленого законом.

Відповідно до положень частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

ІІІ. Щодо надання доказів надсилання учасникам справи копій документів, поданих до суду в електронній формі

Відповідно до положень пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Касаційну скаргу подано в електронній формі через підсистему Електронний суд, проте доказів її надсилання іншим учасникам справи № 761/9147/20 засобами поштового зв`язку або відомостей про доставку документів до їх електронних кабінетів надано не було.

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , як фізичні особи, не мають передбаченого законом обов`язку реєструвати електронні кабінети в підсистемі Електронний суд.

ІV. Щодо сплати судового збору

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У травні 2020 року Київське квартирно-експлуатаційне управління звернулось до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про виселення їх із службової квартири АДРЕСА_1 без надання іншого житлового приміщення.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 04 грудня

2024 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду

від 12 травня 2025 року, у задоволенні позову відмовлено.

У касаційній скарзі заявник просить скасувати оскаржені судові рішення та ухвалити нове - про задоволення позову (виселення трьох відповідачів).

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до положень частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить з 1 січня 2020 року - 2 102 гривні.

Таким чином, розмір судового збору за подану касаційну скаргу становить 10 089,60 грн (2 102 грн х 3 х 200% х 0,8).

Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 18 вересня 2023 року

у справі № 758/5118/21.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом:

1) надання уточненої касаційної скарги із коректним зазначенням

судового рішення, яке є предметом касаційного оскарження та клопотання (процесуальної вимоги) заявника.

У разі подання уточненої касаційної скарги через підсистему Електронний суд заявник має надати докази надсилання копії касаційної скарги до електронних кабінетів іншим учасникам справи або докази надсилання копії касаційної скарги листом з описом вкладення іншим учасникам справи, які не зареєстровані в системі Електронний суд.

2) подання заяви (клопотання) про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження;

3) надання документу про сплату судового збору у розмір 10 089,60 грн.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Київського квартирно-експлуатаційного управління, в інтересах якого діє адвокат Романенко Руслан Олександрович, у справі

№ 761/9147/20 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення Київському квартирно-експлуатаційному управлінню копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у випадку, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала, а у разі, якщо не буде подана заява про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович