Справа 709/1750/24
У Х В А Л А

30 червня 2025 року селище Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Шарої Л.О.,

за участі:

секретаря судового засідання Петраш Т.М.,

зі сторони позивача:

прокурора Походенко В.В.,

представника Черкаської обласної військової адміністрації Мішенко О.О.

зі сторони відповідача:

представника відповідача адвоката Гудзь О.С.

зі сторони третіх осіб:

представника Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі Філії «Центральний лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» - Осадчої О.О.,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Чорнобаївського районного суду Черкаської області заяву керівника Золотоніської окружної прокуратури Черненка Тараса Юрійовича, подану в інтересах держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації про зміну предмета позову у цивільній справі за позовом керівника Золотоніської окружної прокуратури Черненка Тараса Юрійовича в інтересах держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації до ОСОБА_1 , треті особи: Центрально-Західне міжрегіональне управління лісового та мисливського господарства, Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі Філії «Центральний лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», Іркліївська сільська рада Золотоніського району Черкаської області, про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою та скасування в Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

08.10.2024 до Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява керівника Золотоніської окружної прокуратури Черненко Т.Ю., подана в інтересах держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації до ОСОБА_1 , треті особи: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі філії «Золотоніське лісове господарство», Центрально-Західне міжрегіональне управління лісового та мисливського господарства з вимогами, за змістом якої просить:

- усунути перешкоди Черкаській обласній військовій адміністрації у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою лісогосподарського призначення шляхом зобов`язання ОСОБА_1 повернути частину земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0064, а саме площею 0,6371 га, що розташована в адміністративних межах Іркліївської об`єднаної територіальної громади (колишня Кліщинська сільська рада);

- усунути перешкоди Черкаській обласній військовій адміністрації у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою лісогосподарського призначення шляхом скасування вчиненої 28.12.2016 у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки за кадастровим номером :02:000:0064 загальною площею 2,7851 га, що розташована в адміністративних межах Іркліївської об`єднаної територіальної громади (колишня Кліщинська сільська рада), з одночасним припиненням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки.

Ухвалою судді від 11.10.2024 указана позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі; вирішено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження; призначено підготовче судове засідання у справі (т. 1 а.с. 84-86).

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 03.06.2025 виключено зі складу учасників у цивільній справі № 709/1750/24 у зв`язку з припиненням діяльності філії Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі філії «Золотоніське лісове господарство»; залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі Філії «Центральний лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», Іркліївську сільську раду Золотоніського району Черкаської області.

На даний час підготовче провадження у справі триває.

У підготовчому судовому засіданні 30.06.2025 прокурор звернувся до суду із заявою про зміну предмета позову, згідно якої просить позовні вимоги у справі № 709/1750/24 вважати викладеними в наступній редакції:

-витребувати у ОСОБА_1 на користь держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації частину земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0064, а саме площею 0,6371 га що розташована в адміністративних межах Іркліївської об`єднаної територіальної громади (колишня Кліщинська сільська рада). - скасувати вчинену 28.12.2016 у Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки за кадастровим номером :02:000:0064 загальною площею 2,7851 га, що розташована в адміністративних межах Іркліївської об`єднаної територіальної громади (колишня Кліщинська сільська рада), з одночасним припиненням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки.

-стягнути з відповідача на користь Черкаської обласної прокуратури судовий збір у розмірі 6 056,00 грн.

Прокурор ообґрунтовує зміну предмета позову тим, що належним способом захисту порушеного права власності держави є віндикаційний позов до кінцевого набувача.

Представник Черкаської обласної військової адміністрації Мішенко О.О. просив прийняти для розгляду заяву прокурора про зміну предмета позову.

Представник відповідача адвокат Гудзь О.С. вказав, що копія заяви про зміну предмета позову не була направлена йому, як представнику відповідача, а тому така заява відповідно до положень ч. 5 ст. 49 ЦПК України ця заява має бути повернута заявнику.

Представниця ДСГП «Ліси України» в особі Філії «Центральний лісовий офіс» ДСГП «Ліси України» Осадча О.О. просила прийняти заяву прокурора про зміну предмета позову для розгляду.

Суд, заслухавши учасників судового розгляду, розглянувши заяву про зміну предмету позову, дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Виходячи з загальних положень ЦПК України підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена та адресована суду письмова вимога, яка складається з вимоги процесуального характеру (відкрити провадження по справі) і вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах.

Верховний Суд неодноразово відзначав, що під підставами позову, які згідно з ст. 49 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Зміна предмету позову може означати заміну однієї матеріально-правової вимоги позивача до відповідача іншою або доповненням позивачем первісних вимог новими.

Отже, згідно з законом позивач має право змінити один з елементів позову, одночасно змінювати підставу і предмет позову неможливо, оскільки в подібному випадку буде пред`явлений позов з абсолютно нових мотивів.

Слід зауважити, що не вважається зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права (п.7.43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15).

Відповідно до положення п.1.ч.1ст.186 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Вивчивши заяву про зміну предмета позову в даній справі, суд вважає, що така заява не суперечить закону, не виходить за межі спірних правовідносин, позивач змінив предмет позову, не змінюючи його підстави, тому суд вважає за необхідне заяву позивача задовольнити, прийняти до розгляду заяву про зміну предмета позову.

Одночасно, слід звернути увагу позивача на частину 5 статті 49 ЦПК України, згідно якої у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Скеровуючи до суду заяву про зміну предмета позову прокурор надав квитанції про направлення копії такої заяви відповідачу та третім особам. Разом з тим, докази направлення копії заяви про зміну предмета позову представнику відповідача адвокату Гудзь О.С. до суду не подано.

Крім цього, Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача " було внесено зміни, зокрема, до ст. 261, 388, 390, 391 ЦК України. Вказаний Закон набрав чинності 09 квітня 2025 року.

У відповідності до Прикінцевих та перехідних положень указаного Закону, положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Ч. 2 ст. 391 ЦК України передбачено, що якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387, 388 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 5 ст. 390 ЦК України суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади. Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду". Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача також було внесено зміни, зокрема, до ч. 4 ст. 177, ч. 2 ст. 185 ЦПК України, доповнивши їх наступним змістом: "У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви". "Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму".

Норми вищевказаних статей ЦК України підлягають до застосування судом під час ухвалення судового рішення у даній справі, оскільки мають зворотню дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, добросовісність якого, в свою чергу, може бути спростована виключно в ході розгляду справи.

Судом прийнято до уваги, що за змістом ч. 5 ст. 12 ЦК України добросовісність набувача презюмується, тобто набувач вважається добросовісним, поки не буде доведено протилежне.

Добросовісність є однією із загальних засад цивільного законодавства (п. 6 ч. 1 ст 3 ЦК України).

У ході розгляду даної справи суду необхідно оцінити наявність або відсутність добросовісності зареєстрованого володільця нерухомого майна, оскільки судове рішення, ухвалене за відсутності перевірки добросовісності/недобросовісності набувача, що має важливе значення як для застосування положень ст. ст. 387,388 ЦК України, так і для визначення критерію пропорційності втручання у право набувача майна, не зможе вважатися таким, що відповідає нормам справедливого судового розгляду згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України.

Суд зауважує, що на даній стадії судового провадження суд не вирішує питання належності, допустимості, достовірності чи достатності доказів, дослідження яких відбувається лише під час розгляду справи по суті.

Із огляду на викладене, внесення прокурором вартості спірної земельної ділянки на депозитний рахунок суду є обов`язковою умовою для вирішення спору.

Суд зазначає, що хоча провадження у цій справі відкрито до набрання чинності вищезгаданими змінами, суд вважає, що внесення суми компенсації на депозитний рахунок суду є обов`язковим у справах, в яких суд першої інстанції ще не ухвалив рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності Законом № 4292-IX. В іншому випадку суд буде позбавлений можливості постановити рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача, навіть у разі встановлення обґрунтованості вимог.

За таких обставин та правового регулювання суд, з метою забезпечення виконання нових вимог, визначених Законом № 4292-IX, зокрема, щодо компенсації вартості майна, та керуючись завданням цивільного судочинства, дійшов висновку, що позовна заява прокурора має бути залишена без руху з підстав невнесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оціненого згідно із законом на дату подання заяви про зміну предмета позову.

З огляду на вказані норми закону суд дійшов висновку про зобов`язання прокурора внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого має бути здійснена в порядку, визначеному законом.

Реквізити депозитного рахунку для зарахування коштів: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26261092; банк отримувача - ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA0003652.

У відповідності до ч. ч. 11-13 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175,177цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Підсумовуючи наведене в ухвалі, суд вважає необхідним роз`яснити позивачу, що недоліки позовної заяви мають бути усунуті шляхом: 1) надання до суду доказів направлення заяви про зміну предмета позову представнику відповідача; 2) внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки, експертно-грошова оцінка котрої має бути здійснена в порядку, визначеному законом, про що надати суду відповідні докази.

Крім того, позивачу, у випадку встановлення дійсної вартості означеного об`єкту нерухомості, що буде відрізнятися від тієї, що визначена при зверненні до суду з первісним позовом у бік її збільшення, слід здійснити доплату судового збору за вимогу майнового характеру з призми дійсної вартості земельної ділянки, з урахуванням уже сплаченого розміру судового збору за означену позовну вимогу, а докази доплати судового збору подати до суду разом із заявою про усунення недоліків.

Заява про усунення недоліків позовної заяви підлягає направленню відповідачу, представнику відповідача та третім особам у спосіб, передбачений ч. 7 ст. 43 ЦПК України, а докази вчинення таких дій мають бути надані суду.

Строк для усунення недоліків та надання про це до суду відповідних доказів 5 календарних дні, який розпочинається з дня отримання позивачем повного тексту цієї ухвали суду.

Покликаючись на положення статей 48, 49, 175, 177, 183, 185, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти для розгляду заяву керівника Золотоніської окружної прокуратури Черненка Тараса Юрійовича в інтересах держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації про зміну предмета позову у цивільній справі № 709/1750/24.

Залишити без руху позовну заяву керівника Золотоніської окружної прокуратури Черненка Тараса Юрійовича в інтересах держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації до ОСОБА_1 , треті особи: Центрально-Західне міжрегіональне управління лісового та мисливського господарства, Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі Філії «Центральний лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», Іркліївська сільська рада Золотоніського району Черкаської області, про витребування земельної ділянки, скасування в Державному земельному кадастрі реєстрації земельної ділянки.

Надати позивачу строк - 5 днів з дня отримання копії повного тексту даної ухвали на усунення зазначених у ній недоліків.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 30.06.2025.

Суддя Л.О. Шарая