Справа № 642/1767/25
Провадження № 2/642/939/25

ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 липня 2025 р. м. Харків
Холодногірський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Балабая С.С.,
секретаря судового засідання Хазикової В.С.,
розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін у м. Харкові цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Холодногірська 18» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
ВСТАНОВИВ:
01.04.2025 позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості зі сплати внесків (платежів) за управління багатоквартирним будинком у розмірі 17 612,69 грн.
Ухвалою суду від 03.04.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику (повідомлення) сторін передбаченого статтею 274 ЦПК України.
17.06.2025 року від представника позивача адвоката Хан А.О. надійшла заява, в якій представник просив стягнути з відповідача понесені судові витрати на професійну правову допомогу в розмірі 9000,00грн. До заяви надав відповідні докази.
Судове засідання проведено в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Сторони повідомлені про відкриття провадження по даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, про що в матеріалах справи мається відповідне поштове повідомлення та довідка про доставку електронного документу.
З матеріалів справи вбачається, що представник позивача просила проводити розгляд справи за її відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідно до положень ч.4 ст. 223 ЦПК України суд розглядає справу у відсутності відповідачів, постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без наявності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи, докази в їх сукупності, приходить до наступного.
Відповідно до п. 1 р. І Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Холодногірська 18» затвердженого рішенням Установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Холодногірська 18» від 30 вересня 2022 року (протокол від 15.10.2022), Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Холодногірська 18», створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 .
Згідно з п.1 р. ІІ Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Холодногірська 18», метою створення ОСББ є забезпечення і захист прав його співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для плати всіх платежів, передбачених законодавством та статутом.
П. 2 р. ІV статуту визначено, що сплата встановлених загальними зборами об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до ремонтного, резервного фондів у розмірах і в строки, що встановлені загальними зборами об`єднання, є обов`язковою для всіх співвласників.
Відповідач, відповідно до інформаційної довідки № 346889085 з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та його архівної складової частини щодо об`єкта нерухомого майна, має на праві приватної власності квартиру АДРЕСА_3 , проте свої зобов`язанні зі сплати внеску не виконує.
Відповідно до статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Статтею 525 ЦК України, передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України).
Відповідно до ст. 385 Цивільного кодексу України, власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таким чином, об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.
Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".
Відповідно до положень статті 4 вищезазначеного Закону об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.
Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.
Згідно зі статтею 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.
Співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі (ч.1 ст. 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).
Положеннями статті 16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання, зокрема, приймати рішення про надходження та витрати коштів об`єднання; укладати договори; встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків і платежів.
Статтею 17 Закону визначено, що Об`єднання має право вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів, в тому числі звертатися до суду в разі відмови співвласника своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів.
У разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду (частина 6статті 13 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).
На підставі ст. ст. 12, 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, кожна сторона також несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Позивачем доведено, що відповідач не сплачував належним чином внески на утримання будинку та прибудинкової території, а отже позивач правомірно звернувся до суду за захистом порушеного права. Розмір та наявність заборгованості відповідачем не спростовано.
З наданого позивачем розрахунку інфляційних втрат та 3% річних вбачається, що позивачем нараховувалась дана сума за період з 21.04.2023 по 31.03.2025.
Так, відповідно до ч. 1 ст.5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до житлово-комунальних послуг належать: 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, якщо прибудинкова територія, за даними Державного земельного кадастру, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку; 2) комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.
При цьому, відповідно до п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 року №206 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» визначено установити, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги; припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі.
Пунктом 2 зазначеної вище постанови визначено, що постанова набирає чинності з дня її опублікування і застосовується з 24 лютого 2022 року.
Указом Президента України Зеленського В.О. №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України Зеленського В.О. №133/2022 від 14.03.2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год.30 хв. 26.03.2022 року строком на 30 діб. 21.04.2022 року Верховною Радою України прийнято ЗУ «Про затвердження Указу Президента України «Про Продовження строку дії в Україні» від 19.04.2022 року №7300, за яким воєнний стан в Україні продовжують з 25.04.2022 року строком на 30 діб до 25.05.2022 року. Указом Президента України від 17.05.2022 року №341/2022 «Про Продовження строку дії воєнного стану в Україні» щодо продовження строку дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 25.05.2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12.08.2022 року №573/2022 «Про Продовження строку дії воєнного стану в Україні» щодо продовження строку дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 23.08.2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 07.11.2022 року №757/2022 «Про Продовження строку дії воєнного стану в Україні» щодо продовження строку дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 21.11.2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 06.02.2023 року №58/2023 «Про Продовження строку дії воєнного стану в Україні», Указом від 1 травня 2023 року № 254/2023, затвердженим Законом України від 2 травня 2023 року № 3057IX, Указом від 26 липня 2023 року № 451/2023, затвердженим Законом України від 27 липня 2023 року № 3275IX, Указом від 6 листопада 2023 року № 734/2023, затвердженим Законом України від 8 листопада 2023 року № 3429IX, Указом від 5 лютого 2024 року № 49/2024, затвердженим Законом України від 6 лютого 2024 року № 3564IX, Указом від 6 травня 2024 року № 271/2024, затвердженим Законом України від 8 травня 2024 року № 3684IX, Указом від 23 липня 2024 року № 469/2024, затвердженим Законом України від 23 липня 2024 року № 3891IX, Указом від 28 жовтня 2024 року № 740/2024, затвердженим Законом України від 29 жовтня 2024 року № 4024ІХ, та Указом від 14 січня 2025 року № 26/2025, затвердженим Законом України від 15 січня 2025 року № 4220ІХ) щодо продовження строку дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 9 травня 2025 року строком на 90 діб.
Враховуючи вище викладене, нарахування позивачем трьох відсотків річних та інфляційних втрат за період після 24.02.2022 року не відповідає вимогам вищевикладених нормативно-правових актів.
Оцінивши кожний доказ з точки зору їх належності та допустимості, а сукупність доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.
Відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача документально підтверджена сплачена сума судового збору у розмірі 1345,05 грн.
При вирішенні питання про стягнення витрат на правничу допомогу, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.
Відповіднодо ч.8 ст.141 ЦПКУкраїни розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
Як зазначено у ч.4-6 ст. 137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Частиною 6 ст. 137 ЦПК України передбачено, що обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Відповідно до постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суд Верховного Суду від 22 січня 2021 року у справі № 925/1137/19 за умови підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості витрати на надану професійну правничу допомогу підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою, чи тільки має бути сплачено.
При розгляді даної заяви суд також враховує практику Верховного Суду, а саме: що розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатись у ці правовідносини (постанова Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц).
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 листопада 2022 року в справі №922/1964/21 (провадження № 12-14гс22) зазначено, що формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту є гонорар. Останній може встановлюватися у формі: фіксованого розміру, погодинної оплати. Вказані форми відрізняються порядком обчислення - при зазначенні фіксованого розміру для виплати адвокатського гонорару не обчислюється фактична кількість часу, витраченого адвокатом при наданні послуг клієнту, і навпаки - підставою для виплати гонорару, який визначений у формі погодинної оплати, є кількість витрачених на надання послуги годин помножена на вартість такої (однієї) години того чи іншого адвоката в залежності від його кваліфікації, досвіду, складності справи та інших критеріїв.
Фіксований розмір гонорару у цьому контексті означає, що у разі настання визначених таким договором умов платежу - конкретний склад дій адвоката, що були вчинені на виконання цього договору й призвели до настання цих умов, не має жодного значення для визначення розміру адвокатського гонорару в конкретному випадку. Саме лише не зазначення учасником справи в детальному описі робіт (наданих послуг) витрат часу на надання правничої допомоги не може перешкодити суду встановити розмір витрат на професійну правничу допомогу (у випадку домовленості між сторонами договору про встановлений фіксований розмір обчислення гонорару).
Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація та досвід адвоката, фінансовий стан клієнта й інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним і враховувати витрачений адвокатом час.
Велика Палата Верховного Суду вказувала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц).
Із заяви представника позивача від 17.06.2025 року про стягнення витрат на правову допомогу та наданих до неї доказів, вбачається, що такі витрати становлять 9000 грн., які він просить стягнути з відповідача.
З наданих до заяви доказів вбачається, що 21.03.2025 між адвокатом Хан А.О. та ОСББ «Холодногірська 18» укладено Договір про надання правової допомоги №1-03/2025-юр/ц.
Згідно п. 1.1 вказаного Договору, його предметом є зобов`язання адвоката надавати правову допомогу з погоджених правових питань та у погоджених обсягах, згідно п. 5.1 даного Договору (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується прийняти надану правову допомогу та оплатити за надання правової допомоги винагороду (гонорар) та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Пунктом 2.1.1 Договору передбачено, що адвокат приймає на себе зобов`язання надати правову допомогу клієнту з наступних питань: підготовка позовної заяви до Ленінського районного суду м. Харкова відносно стягнення зі ОСОБА_1 заборгованості, що склалася у нього перед ОСББ «Холодногірська 18»; супровід цивільної справи за поданою позовною заявою до Ленінського районного суду м. Харкова відносно стягнення з ОСОБА_1 заборгованості , що склалася у нього перед ОСББ «Холодногірська 18» (складання заяв, відповідей на відзив, тощо); представництво інтересів ОСББ «Панасівська слобода» за поданою позовною заявою до Ленінського районного суду м. Харкова відносно стягнення зі ОСОБА_1 заборгованості, що склалася у нього перед ОСББ «Холодногірська 18» у разі розгляду справи за даною позовною заявою у порядку загального позовного провадження.
12.06..2025 між адвокатом Хан А.О. та позивачем ОСББ «Холодногірська 18» укладено Додаткову угоду до Договору №1-03/2025-юр/ц від 21.03.2025 про надання правової допомоги, згідно з якою сторони погодили, що відповідно до п.5 Договору про надання правової допомоги №1-03/2025-юр/ц від 21.03.2025 клієнт сплачує винагороду виконавцю в розмірі 9000,00 грн., винагорода сплачується протягом 3 днів з моменту отримання коштів за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень та на підставі підставі наданого Клієнту Виконавцем рахунку фактури.
До Договору додано акт здачі-прийняття робіт (надання послуг) за Договором №1-03/2025-юр/ц від 21.03.2025 про надання правової допомоги та додаткової угоди до Договору від 21.03.2025 року. Вказаний акт містить відомості про те, що адвокатом надані клієнту такі послуги: підготовка позовної заяви, супровід цивільної справи № 642/1767/25 за поданою позовною заявою до Холодногірського районного суду м. Харкова відносно стягнення зі ОСОБА_1 заборгованості, що склалася у нього перед ОСББ «Холодногірська 18», загальна вартість 9000 грн.
Окрім цього, до акту додано рахунок-фактуру №РФ-1 від 12.06.2025 за Договором №1-03/2025-юр/ц від 21.03.2025 про надання правової допомоги та додаткової угоди до цього договору від 12.06.2025. Згідно вказаного рахунку адвокатом надані наступні послуги: підготовка позовної заяви 5500 грн., супровід цивільної справи № 642/1767/25 за поданою позовною заявою до Холодногірського районного суду м. Харкова відносно стягнення зі ОСОБА_1 заборгованості, що склалася у нього перед ОСББ «Холодногірська 18», загальна вартість 9000 грн. - 3500 грн.
Крім того, адвокатом складено детальний розрахунок наданої правової допомоги за Договором про надання правової допомоги 1-03/2025-юр/ц від 21.03.2025 відносно складення позовної заяви до Холодногірського (Ленінського) районного суду м. Харкова відносно стягнення зі ОСОБА_1 заборгованості, що склалася у нього перед ОСББ «Холодногірська 18» та супроводу цивільної справи за даною заявою.
Судом встановлено, що в ході розгляду цивільної справи № 642/1767/25 представником позивача, адвокатом Хан А.О., надані всі послуги, передбачені умовами укладених між ними договорів, актів та рахунку-фактури.
Суд, при вирішенні питання про стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правову допомогу, враховує визначення сторонами фіксованого розміру гонорару, який не залежить від кількості витраченого часу, а залежить від результату наданих послуг, які, як встановлено судом, були надані адвокатом позивачу у справі №642/1767/25.
Відповідно до п. 183 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.05.2024 року у справі № 754/8750/19, у розумінні умов частин четвертої - шостої статті 137 ЦПК України зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу, можливе винятково на підставі клопотання іншої сторони у разі доведення нею недотримання вимог стосовно співмірності витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим на виконання робіт. Суд, ураховуючи принципи диспозитивності та змагальності, не може вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи. Подібні висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 липня 2023 року у справі № 911/3312/21.
Враховуючи зазначене, суд вважає, що розмір витрат на правову допомогу у розмірі 9000,00 грн. підлягає задоволенню у повному обсязі.
З огляду на викладене та керуючись ст. ст. 13, 76-81, 89, ч.1 ст.141, 263, 265, 274-279, 280-282 ЦПК України, суд
Позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Холодногірська 18» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - частково задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Холодногірська 18» судовий збір в розмірі 1345 (одна тисяча триста сорок п`ять) грн. 05 коп.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Холодногірська 18» витрати на професійну правову допомогу у розмірі 9000 (дев`ять тисяч) грн. 00 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Холодногірська 18», , м. Харків, вул. Холодногірська, буд. 18.

Відповідач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_4 .

Суддя С.С. Балабай