Справа № 309/1310/17
Провадження № 2/309/163/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 червня 2025 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого - судді Кемінь В.Д.

з участю секретаря судових засідань: Плиска А.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Хуст клопотання представника позивачки за первинним та відповідачки за зустрічним позовом ОСОБА_1 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про зобов`язання вчинити певні дії та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права користування горищем та балконом, -

В С Т А Н О В И В:

24 квітня 2017 року до Хустського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права користування горищем житлового будинку.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на підставі свідоцтва про право власності та витягу із реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за №84138848 від 03.04.2017 р. їй належить за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 65,8 кв.м., знаходиться на ІІ поверсі 5-ти квартирного будинку, в якій вона із членами сім`ї проживає понад 30 років, та за взаємною згодою інших мешканців будинку користувалася горищем, яке розташовано над нею. Відповідач ОСОБА_3 , яка проживає у квартирі АДРЕСА_2 , самовільно на двері які ведуть на горище будинку навісила замок, чим неправомірно позбавила належного їй права користування та доступі до горища, на вимоги припинити неправомірні дії, не реагує, вжиті правоохоронними органами заходи щодо дій відповідачки позитивних результатів не дали. За твердженнями позивачки ОСОБА_3 продовжує перешкоджати у доступі до горища, просила суд - зобов`язати ОСОБА_3 , мешканку АДРЕСА_3 усунути перешкоди у користуванні горищем багатоквартирного будинку, забезпечити вільний доступ до горища всім мешканцям будинку, шляхом відкриття дверей до горища і знесення (демонтажу) самовільно обладнаних житлових кімнат (а.с. 3-4 т.1).

Ухвалою Хустського районного суду від 27.04.2017 р. відкрито провадження у справі №309/1310/17 та призначено до розгляду. 12.06.2017 р. ОСОБА_2 подала заяву про уточнення позовних вимог.

29 травня 2018 р. ОСОБА_2 подала заяву про уточнення позовних вимог. Уточнюючі позовні вимоги мотивувала тим, що 24 квітня 2017 р. вона звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права користування горищем житлового будинку, проте ОСОБА_3 продовжує перешкоджати їй доступу до горища будинку, оскільки, встановила навісний власний замок на двері, на вимоги припинити протиправні дії належним чином не реагує. Звернулася до суду із зустрічним завідомо безпідставним позовом, що вказує на її намагання свідомо затягнути розгляд справи. Поведінка відповідачки ОСОБА_3 дає їй обґрунтовані підстави вважати, що вона і надалі буде продовжувати протиправні дії, тому просила суд зобов`язати ОСОБА_3 звільнити самовільно зайняте приміщення загального користування - горище житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 від домашніх та інших речей та обладнання. Зобов`язати ОСОБА_3 власними силами і за власний рахунок привести приміщення загального користування - горище житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , у початковий стан, відповідно до технічної документації.

На підтвердження своїх доводів позивачка за первісним позовом посилається на наступні докази:

- лист заступника міського голови Хустської міської ради п. В.Сабадош від 27.01.2017 р. за № 170/02-27;

- акт від 01.03.2017 р. складений членами комісії виконкому Хустської міської ради;

- висновки від 08.02.2017 р., та від 16.03.2017 р. з двох перевірок чоловіка ОСОБА_4 , затверджених начальником Хустського відділу поліції ГУ НП в Закарпатській області.

24 травня 2017 р. відповідачкою за первинним позовом ОСОБА_3 на позовну заяву ОСОБА_2 подано заперечення, в якому зазначала, що позивачка ОСОБА_2 та члени її сім`ї не дотримуються правил добросусідства при користуванні горищем будинку, створюють постійний стукіт, шум, що призводить до конфліктних ситуацій, та завдає їй та членам сім`ї моральних страждань. Сходи які ведуть на горище розташовані над її ванною кімнатою, позивачка та її мати ОСОБА_5 умисно ходять на горище у пізній час (після 23 год.) тим самим порушують її спокій та створюють їй некомфортні умови проживання, окрім того вона зробила ремонт у квартирі та ванній кімнаті, стіни обкладено новою плиткою, ходіння, грюкання по сходах, призвело до руйнування у ванні стіни. На її неодноразові зауваження ОСОБА_2 не реагує.

У зв`язку із такою поведінкою ОСОБА_2 14.08.2017 р., ОСОБА_3 подала до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права користування горищем та балконом, позовні вимоги обґрунтовані тим, що їй на праві власності відповідно до свідоцтва про право власності належить квартира АДРЕСА_4 загальною площею 65,8 м2 та знаходиться на 2-му поверсі 5-ти квартирного будинку. Позовні вимоги мотивує тим, що ОСОБА_2 без згоди її та інших співвласників будинку АДРЕСА_2 та без відповідних дозвільних документів самочинно на горищі над квартирою АДРЕСА_5 влаштувала дерев`яну перегородку, чим вчинила перешкоду в доступі до горища до майна, що є у спільному користуванні інших співвласників, в т.ч. і ОСОБА_3 . Разом з тим, доступ до горища над квартирою АДРЕСА_5 ОСОБА_2 бажає здійснювати через вхід, який знаходиться над ванною кімнатою квартири АДРЕСА_2 , що належить їй ОСОБА_3 .

Подаючи зустрічний позов ОСОБА_3 зазначила, що 2017 році ОСОБА_2 в порушення вимог ЦК України та Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14.05.2015 р. №417-VІІІ, без згоди співвласників будинку АДРЕСА_2 за рахунок приміщення балкону загального користування жильців квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_5 багатоквартирного будинку, самочинно збільшила загальну площу квартири АДРЕСА_5 та перекрила доступ до частини горища, яка розміщена над квартирою АДРЕСА_5 . Проведення ОСОБА_2 самовільної реконструкції квартири АДРЕСА_4 шляхом збільшення площі за рахунок балкону загального користування спричинило їй співвласнику квартири АДРЕСА_2 перешкоду в користуванні частиною балкону. В підтвердження заявлених вимог ОСОБА_3 посилалася на письмові докази: на лист Хустської міської ради №1077/02-12 від 19.06.2017 р. та інформаційний лист Хустського державного підприємства технічної інвентаризації за №1438 від 14.07.2017 р. В зустрічній позовній заяві просила зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди у користуванні ОСОБА_3 та членами її сім`ї балконом в будинку АДРЕСА_2 шляхом демонтажу-знесення добудови до квартири АДРЕСА_5 та приведення балкону до попереднього стану. Зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди у користуванні ОСОБА_3 та членами її сім`ї горищем шляхом демонтажу стіни на горищі над квартирою АДРЕСА_4 . Стягнути з ОСОБА_2 на її користь судові витрати понесені на оплату судового збору та витрати на правничої допомоги.

Ухвалою Хустського районного суду від 20 листопада 2018 р. зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права користування горищем та балконом, прийнятий та об`єднаний в одно провадження цивільної справи №309/1310/17.

Ухвалою Хустського районного суду від 09.06.2021 р. по справі призначалася судова будівельно-технічна експертиза, провадження у справі на час проведення експертизи зупинялося.

Ухвалою Хустського районного суду від 07.07.2022 р. після надходження висновку експерта провадження у справі відновлено.

Представник позивачки ОСОБА_2 - Розман С.Ю. в клопотанні від 02.02.2024 р. посилається на копії документів доданих до клопотання від 24.10.2022 року та вважає, що висновок експерта №516/08-21 від 17.05.2022р. суперечить іншим матеріалам справи.

Враховуючи пояснення та доводи сторін що надавалися під час розгляду справи, ознайомившись з матеріалами справи, висновком судової будівельно-технічної експертизи №516/08-21 від 21.04.2022 р., всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до частини 3 статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ст.ст. 3,4 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

На підставі договору дарування від 03.04.2017 р. зареєстрованого в реєстрі журналу нотаріальних дій №2244 ОСОБА_2 отримала від матері ОСОБА_5 в дар квартиру АДРЕСА_4 . Із зазначеного договору дарування від 03.04.2017 р. вбачається що ця квартира станом на день посвідчення договору мала загальну площу 65,8 м2 (а.с. 6-9 т.1).

В свою чергу гр. ОСОБА_5 мати позивачки ОСОБА_2 цю квартиру також отримала в дар від свого батька ОСОБА_6 , що підтверджується договором дарування від 09.09.2008 р., в якому зазначено, що загальна площа квартири тоді складала 59,8 м2 , а не 65,8 м2 як це зазначено в договорі дарування від 03.04.2017 р. (а. с 25 т.1).

Відповідно до висновку експерта №516/08-21 від 21 квітня 2022 р. експерт встановив, що в матеріалах справи міститься копія технічного паспорту №27 від 18.01.2017 р. який, виходячи із записів у ньому, був складений Хустським ДПТІ на помешкання квартири АДРЕСА_4 (а.с.95-99 т.1), проте такий технічний паспорт не є складовою частиною інвентарної справи №12562381 (а.с.95-99 т.1).

Відповідно до Експлікації, що міститься в копії технічного паспорту №27 від 18.01.2017 р., кв. АДРЕСА_4 складається із 65,8 м2 (а. с. 96 т.1).

Експерт у висновку зазначив що показник «65,8 м2» зазначено в графі 6 експлікації, яка має назву «загальна площа приміщень підрахована за формулою розрахунку кв.м.». А поруч в графі 7, яка представляє собою загальну площу квартири зазначено показник 59,8 м2 . Тобто в таблиці є по факту два показники «загальна площа приміщень» та «загальна площа квартири», які по своїй суті означають один і той самий показник, однак їм присвоєно різне значення.

02.02.2024 року через електронний суд представником позивачки за первинним позовом та відповідачки за зустрічним позовом ОСОБА_1 до канцелярії Хустського районного суду скеровано клопотання про призначення повторної будівельно-технічної експертизи проведення якої доручити атестованому судовому експерту Павличу Олександру Васильовичу.

Клопотання мотивовано тим, що ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 09.06.2021 р. по справі №309/1310/17 призначалася судова будівельно-технічна експертиза проведення якої доручалося судовому експерту ОСОБА_7 .

За висновком експертизи від 17.05.2022р. №516/08-21 реконструкцію квартири АДРЕСА_4 проведено за рахунок приміщення балкону загального користування. За рахунок балкону в квартирі АДРЕСА_5 було незаконно утворено веранду площею 6,0 кв.м. Площа цього приміщення веранди була незаконно включена в договір дарування квартири від 03.04.2017 р., згідно з яким ОСОБА_2 отримала квартиру площею 65,8 кв.м., як дар від своєї матері ОСОБА_5 . Однак, така площа веранди не була включена в договір дарування від 09.09.2008 р., згідно з яким попередня власниця цієї квартири ОСОБА_5 отримала цю квартиру площею 59,8 кв.м., як дар від свого батька ОСОБА_6 . Зміна площі квартири АДРЕСА_5 за період з 09.09.2008р. до 03.04.2017р. із 59,8 кв.м. до 65,8 кв.м. є реконструкцією цієї квартири, на яку необхідно мати дозвільні документи та проектну документацію. Проте, такі документи за період часу з 09.09.2008р. до 03.04.2017р. отримано не було. Тому, улаштування веранди в квартирі АДРЕСА_5 за рахунок балкону загального користування є самочинним будівництвом. З викладених підстав представник вважає, що висновок експерта викликає сумніви в його правильності, оскільки не узгоджується з матеріалами інвентарної справи по будинку АДРЕСА_2 . Окрім того, ОСОБА_1 зазначає, що з кількох документів, наявних у матеріалах цієї інвентаризаційної справи (копії документів додані до клопотання від 24.10.2022 р. про виклик експерта), чітко вбачається, що частина колишнього балкону на другому поверсі у цьому будинку була приєднана до квартири АДРЕСА_5 ще з 1985 року, просить суд провести повторну експертизу з підстав, що висновок експерта №516/08-21 від 17.05.2022 р. суперечить іншим матеріалам справи, а тому викликає сумнів в його правильності.

До суду представник позивачки та відповідачки за зустрічним позовом - ОСОБА_1 подав письмову заяву, в якій повідомив що повністю підтримує подане ним клопотання про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи, просив суд подане ним клопотання задовольнити та провести розгляд цього клопотання без участі ОСОБА_2 та без участі її представників. У разі відмови у задоволенні клопотання про призначення повторної експертизи, відкласти розгляд справи по суті на іншу дату.

Відповідачка та позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_8 подали в судове засідання письмову заяву, в якій зазначили, що у зв`язку з поданою заявою представника ОСОБА_2 Розман С.Ю. про неможливість в`язати участь у судовому засіданні з об`єктивних причин, та вирішення клопотання про призначення повторної експертизи без їхньої участі, просили провести розгляд клопотання по суті та вирішити питання про закінчення стадії підготовчого судового засідання, також і без їхньої участі. Просили відмовити в задоволенні клопотання про призначення повторної експертизи з посиланням на подані ними письмові заперечення. просили з підстав викладених у письмових запереченнях залишити без задоволень.

Зважаючи на те, що всі учасники справи в засідання не з`явилися, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

З матеріалів справи вбачається, що 11.03.2025 р. представником позивачки та відповідачки за зустрічним позовом ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» до канцелярії Хустського районного суду скеровано заяву про додаткове обґрунтування підстав для призначення повторної експертизи, яку обґрунтовує тим, що в судовому засіданні 06.02.2025 р. було допитано експерта з приводу складеного ним висновку.

В ході допиту експерт заявив, що він встановив факт зміни площі квартири АДРЕСА_5 із 59,8 кв.м. до 65,8 кв.м., яка відбулася за період 3 09.09.2008 р. до 03.04.2017 р. на підставі договорів дарування квартири, в яких зазначена різна площа останньої, вважає, що такі обставини не потребують спеціальних технічних знань і не можуть свідчити про реальне збільшення площі квартири, оскільки в одному з договорів могла бути помилка чи описка. На запитання щодо причин неврахування ним частини матеріалів з інвентарної справи (планів другого поверху будівлі, на яких зображена перегородка), експерт заявив, що він самостійно вирішує, які методи використовувати у своїй діяльності і ніхто не вправі обирати такі методи замість нього. Експертом поставлено під сумнів наявність перегородки у відповідності до старих планів, оскільки на одному з них не були відображені двері. Хоча зазначені обставини у висновку експертизи не відображені.

В той же час, встановивши факт зміни площі квартири АДРЕСА_5 листом Хустського ДПТІ №1438 від 14.07.2017 р. Експерт не з`ясував питання щодо часу побудови перегородки, за рахунок якої таку площу можна б було збільшити, оскільки питання часу побудови цієї перегородки не ставилося експерту.

Заявлене клопотання представником ОСОБА_1 задоволенню не підлягає за наступних обставин та підстав.

Суд звертає увагу на те, що представник ОСОБА_1 в клопотанні посилається на копії документів доданих до клопотання від 24.10.2022 р. та вважає, що висновок експерта №516/08-21 від 17.05.2022 р. суперечить іншим матеріалам справи.

Твердження представника в клопотанні щодо доданих документів до клопотання від 24.10.2022 р. - в понятті «суперечить іншим матеріалам справи» не може бути прийнятим до уваги, оскільки судова будівельно-технічна експертиза по цивільній справі №309/1310/17, експертом ОСОБА_7 проводилася на підставі ухвали Хустського районного суду від 09.06.2021 р. Експертний висновок у справі експертом складено 17.05.2022 р. Додані представником Розман С.Ю. до клопотання документи про виклик експерта від 24.10.2022 р., поза межами призначення, проведення та складання висновку судової будівельно-технічної експертизи (09.06.2021р. 17.05.2022 р.) тому твердження про «інші документи, які суперечать матеріалам справи» є безпідставним.

За приписами статті 102 ЦПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно з частиною 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до положень статті 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Аналіз цитованих норм зумовлює висновок про те, що повторно судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Наявність клопотання про призначення повторної експертизи у справі, за відсутності передбачених статтею 105 ЦПК України умов, необхідних для її призначення, не є безумовною підставою для призначення судом відповідної експертизи у справі.

У відповідності до пункту 2 постанови пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» неприпустимо призначати експертизу у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. По справі судом зазначених умов призначення експертизи не встановлено.

Суд звертає увагу на те, що призначення експертизи має зумовлюватися необхідністю дослідження тих обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Суд вказує на те, що виходячи з наведеного представником позивача та відповідача обґрунтування, призначення повторної експертизи суперечитиме доктрині «естопель», яка базується на принципах добросовісності і послідовності. За своєю природою це прояв загального принципу недопустимості зловживання правом. Сторона, яка вчиняє дії або робить заяви у спорі, що суперечать тій позиції, яку вона займала раніше, не повинна отримати перевагу від своєї непослідовної поведінки.

Таким чином, призначення у справі повторної експертизи на даному етапі судового розгляду призведе лише до необґрунтованого затягування процесуальних строків вирішення справи, тому в задоволенні клопотання представника позивача та відповідача ОСОБА_1 слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 102-105, 258-260,353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання представника позивача та відповідача ОСОБА_1 у справі №309/1310/17 про проведення повторної судової будівельно-технічної експертизи - відмовити.

Повний текст ухвали суду складено та проголошено 04 липня 2025 року о 14 год. 00 хв.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, ухвалене за результатами розгляду справи.

Суддя Хустського

районного суду: Кемінь В.Д.