У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 184/1413/25

Номер провадження 2/184/1094/25

02 липня 2025 року

Суддя Покровського міського суду Дніпропетровської області Коваленко В.О., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

До Покровського міського суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Разом з тим, зазначена заява не підлягає прийняттю до розгляду Покровським міським судом Дніпропетровської області за наступних підстав.

Так, відповідно до ч.1 ст.27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Крім того, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Пунктом 34 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 1 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» передбачено, що якщо інше не встановлено ЦПК, позови пред`являються до фізичної особи - до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем їх проживання або за зареєстрованому у встановленому законом порядку місцем їх перебування; до юридичної особи за її місцезнаходженням; яке стосовно фізичної особи визначається відповідно до положень ст. 29 ЦК і ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання».

Відповідно до ст.29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Статтею 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання» передбачено, що місцеперебування це адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком менше шести місяців на рік, а місце проживання - це житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає постійно або тимчасово.

Як вбачається із позовної заяви, відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що не підсудно Покровському міському суду.

Крім того, як вбачається із відповіді з ЄДДР та позовної заяви, позивач ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , що також не підсудно Покровському міському суду.

Відповідно до п. 4 ч. ч. 1 Постанови Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів Із змінами і доповненнями, внесеними Законом України від 23 серпня 2023 року N 3334-IX», Верховна Рада України постановила: утворити у Дніпропетровській області, зокрема, Нікопольський район (з адміністративним центром у місті Нікополь) у складі територій Марганецької міської, Мирівської сільської, Нікопольської міської, Першотравневської сільської, Покровської міської, Покровської сільської, Томаківської селищної, Червоногригорівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 4 ч. 3 вказаної постанови, Верховна Рада України постановила ліквідувати, зокрема, у Дніпропетровській області: Апостолівський, Васильківський, Верхньодніпровський, Дніпровський, Криворізький, Криничанський, Магдалинівський, Межівський, Нікопольський, Новомосковський, Павлоградський, Петриківський, Петропавлівський, Покровський, П`ятихатський, Синельниківський, Солонянський, Софіївський, Томаківський, Царичанський, Широківський, Юр`ївський райони.

Проте, зміна адміністративно-територіального устрою не означає автоматичної зміни системи судоустрою, адже згідно ст. 125 Конституції України та ст. 19 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд утворюється, реорганізовується і ліквідовується законом, проект якого вносить до Верховної Ради України Президент України після консультацій з Вищою радою правосуддя. Підставами для утворення чи ліквідації суду є зміна визначеної цим Законом системи судоустрою, необхідність забезпечення доступності правосуддя, оптимізації видатків державного бюджету або зміна адміністративно-територіального устрою.

Цей же Закон, у ст. 21 визначає, що місцевими загальними судами є окружні суди, які утворюються в одному або декількох районах чи районах у містах, або у місті, або у районі (районах) і місті (містах).

Відповідно до п. 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій та статус суддів» районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Аналогічної позиції притримується і Рада суддів України, у листі якої від 22.07.2020 року № 9рс-466/20-вих, адресованому головам місцевих та апеляційних загальних судів, зазначено, що до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Отже, до прийняття Верховною Радою України постанови «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, якою утворено Нікопольський район (з адміністративним центром у місті Нікополь) у складі території, зокрема, Покровської міської, Шолохівська сільська рада на території якої зареєстровані учасники справи.

Наведене свідчить про те, що вказана справа не підсудна Покровському міському суду.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч.3 ст.31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Згідно ч.1 ст.32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (статті 55,124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950, далі - Конвенція 1950 року), а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV«Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За таких обставин, суддя дійшов висновку, що справа не підсудна Покровському міському суду Дніпропетровської області та з урахуванням територіальної юрисдикції підлягає направленню за підсудністю до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Керуючись ст.ст. 27, 28,30, 31, 32, 187 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - надіслати за підсудністю до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою ЦПК України підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя Покровського міського суду В. О. Коваленко