Номер провадження: 22-ц/813/4235/25
Головуючий у першій інстанції Луняченко В. О.
Доповідач Кострицький В. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.06.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кострицького В.В.,

суддів: Коновалової В.А., Лозко Ю.П.,

розглянув в порядку спрощеного провадження (без повідомлення учасників справи відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України) апеляційну скаргу Марочкіна Володимира Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду міста Одеси від 26 грудня 2024 року, ухвалене у складі судді Луняченка В.О., у приміщенні того ж суду,

у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії,-

встановив:

Короткий зміст позовних вимог.

До Київського районного суду м. Одеси 12.06.204 надійшла позовна заява АТ «ДТЕК Одеські електромережі « ( далі ДТЕК, позивач) про стягнення з ОСОБА_1 ( далі споживач, відповідач) заборгованість за не обліковану електричну енергію в розмірі 70 632,03 грн. та судові витрати.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Київського районного суду міста Одеси від 26 грудня 2024 року позов Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії задоволено.

Суд першої інстанції в обґрунтування свого рішення зазначає, щокритеріям «більшої вірогідності» відповідають докази надані позивачем, а тому вважає доведеним що, у відповідності до вимог законодавства України у сфері ринку електричної енергії , співробітниками ДТЕК Одеські електромережі була здійснена контрольна перевірка електромереж у будинку АДРЕСА_1 , за участю власника-споживача електроенергії, та виявлено порушення у вигляді самовільного підключення електропроводки до електромереж оператора системи розподілу із порушенням схеми обліку, про що було складено акт , який відповідає вимогам Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі якого та згідно здійсненому розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення ПРЕЕ, комісією ДТЕК було винесення рішення про відповідність акту та визначена сума яка підлягає стягненню.

Доводи апеляційної скарги.

Не погоджуючись з рішенням суду, представник відповідача подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Київського районного суду м. Одеси від 16.12.2024 та ухвалити нове рішення, згідно якого у позові акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за не обліковану електричну енергію в розмірі 70 632,03 гривень та судові витрати у розмірі 3028,00 грн відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд прийняв та розглянув цивільну справу за відсутністю повноважень представника позивача.

Вказує, що наданий позивачем розрахунок заборгованості, як доказ існування між сторонами правовідносин та наявності заборгованості не є доказом (зокрема письмовим) у розумінні статей 76, 95 ЦПК України, за відсутності первинних документів на підтвердження розміру заборгованості ( ст. 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність")

Відповідач вважає, що розрахунок збитків у розмірі 70 632,03 гривень, не відповідає критеріїв визначення (обрахування) та стандартів доказування розміру збитків, оскільки тариф при розрахунку - невідомий, має різні величини за період 12 місяців розрахунку, взагалі не враховані обставини періоди, коли населенню взагалі не надавалась електроенергія, тощо), тим самим, створені штучні підстави для настання у відповідача негативних правових наслідків а саме несплата значного розміру збитків ставить під загрозу його соціальний статус відповідача, як інваліда 1 групи, та взагалі направлена на досягнення позивачем єдиної мети - зробити позивача, як інваліда 1 групи безхатченком.

Позивач не надав відповіді на наведене спростування відповідача, що призвело до не встановлення судом обставин, які є суттєвими: місце самовільного підключення, відсутній дріт, з описанням його характеристики, маркування, вимірювання наявність технічної схеми підключення цього дроту із визначенням електричних приборів або приладів які були підключені до електромереж через даний дріт), який начебто було виявлено у будинку відповідачки, та який начебто використовувався для передачі електричного струму. Також відсутні відомості про дату і час контрольних оглядів у період 2022-2023 років, та попереднє повідомлення про огляд на дату 30.10.2023 року, відсутність залучених незаінтересованих свідків та відео фіксації виявленого порушення, тощо.

Позиція учасників справи.

Не погоджуючись з доводами апеляційної скарги, представник позивача надав відзив, в якому просить суд

Вказує, що оскаржуване рішення є законним та обґрунтованим, постановленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Щодо явки сторін.

Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Отже, розгляд цивільної справи з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім справ зазначених в ч. 4 ст. 274 ЦПК України, у суді апеляційної інстанції у порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи є загальним правилом, визначеним у ЦПК України.

Із матеріалів справи вбачається, що ціна позову в даній справі становить 70632,03 грн. і є менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому справа відноситься до категорії малозначної справи в силу вимог закону.

Враховуючи вищезазначене, апеляційний розгляд вказаної справи здійснено в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін.

Позиція апеляційного суду.

Заслухавши суддю-доповідача, оцінивши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, перевіривши матеріали справи та законність і обґрунтованість рішення в межах позовної заяви та доводів апеляційної скарги, судова колегія приходить наступного.

Відповідно до вимог ст. 367 ЦПК України, - суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України, - судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ст. 2 ЦПК України).

Колегією суддів встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , з відкриттям на її ім`я особового рахунку № НОМЕР_1 в AT «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» для здійснення розрахунків за спожиту електричну енергію та інших платежів.

AT «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є оператором системи розподілу електроенергії, у тому числі, споживачу ОСОБА_1 .

Згідно акту про порушення №8010093 від 30.10.2023 , складного у присутності споживача власника будинку ОСОБА_1 , яка була ознайомлена зі змістом акту та підписала його без зауважень) , співробітниками ДТЕК під час перевірки електромереж будинку АДРЕСА_1 , виявлено самовільне підключення електропроводки до електромереж оператора системи розподілу із порушенням схеми обліку. Як зазначено в акті «самовільне підключення виконано проводом ПВС 2*1,5мм ( мідь), від ввідного кабелю на навантаження будинку, через розетку, приховано, виявити яке при контрольному огляді дане порушення визначити не можливо. Порушення продемонстровано споживачу. Складена схема самовільного підключення, здійснено фотофіксації місця виявлення самовільного підключення та вилучено дріт ПВС 2*1,5 мм2. Також споживача повідомлено про розгляд даного акту комісією ДТЕК 21.11.2023 в 09:00 годин».

Правовідносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками врегульовані, зокрема, Законом України «Про ринок електричної енергії» ( Закон № 2019-VIII), Правилами роздрібного ринку електричної енергії ( далі ПРРЕЕ), затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, Законом України «Про житлово-комунальні послуги» ( Закон № 1875-IV) а також Цивільним Кодексом України( далі ЦК України).

Закон № 2019-VIII визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.

Статтею першою Закону № 2019-VIII визначені наступні поняття, зокрема: електрична енергія - енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товаром, призначеним для купівлі-продажу (п. 26); електрична мережа - сукупність електроустановок для передачі та/або розподілу електричної енергії ( п. 27); електроенергетика - галузь економіки України, що забезпечує споживачів електричною енергією ( п. 28 ); електроенергетичне підприємство - суб`єкт господарювання, який здійснює одну з таких функцій: виробництво, передачу, розподіл, постачання електричної енергії споживачу, зберігання енергії або трейдерську діяльність (п. 29); електропостачальник - суб`єкт господарювання, який здійснює продаж електричної енергії за договором постачання електричної енергії споживачу( п.30); оператор системи розподілу - юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності ( п. 56); споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання ( п. 84).

Крім того, згідно з п. 2-4 ч. 2 ст. 77 Закону № 2019-VIII правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж електроенергетичних підприємств та споживачів, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України).

Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (частина перша статті 509 ЦК України).

Відповідно до статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість (частина 2 статті 1213 ЦК України).

Відповідно до пункту 2 Постанови НКРЕКП N° 312 від 14.03.2018 р. зазначено, що укладання договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог ПРРЕЕ здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживання про надання послуг а розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви - приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.

Постановою НКРЕКП N° 312 від 14.03.2018 р., а саме в пункті 4 вказано, що договір вважається укладеним з дати підписання споживачем заяви - приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, яка повертається споживачем на адресу ОСР, та/або сплати за рахунком (квитанцією), який надсилається (надається) одночасно з договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, та /або з дати, указаної у заяві - приєднанні, якщо споживач протягом указаного в заяві - приєднанні терміну не звернувся до ОСР із запереченнями щодо укладеного договору в цілому або щодо окремих умов договору та спожив будь-який обсяг електричної енергії.

Відповідно до п 1.2.1. ПРРЕЕ на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

Згідно з п. 1.1.2 ПРРЕЕ акт про порушення - це документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Процедуру складання акту про порушення регламентовано у п. 8.2.5 ПРРЕЕ.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів без облікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

Пунктом 8.2.6. ПРРЕЕ передбачено, що споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

Судова колегія, проаналізувавши зміст акту, та фототаблицю до нього (а.с.13-21) прийшла до висновку що акт відповідає вимогам ПРЕЕ, а саме: в акті про порушення зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; тощо. Акт про порушення підписаний представниками оператора системи, які брали участь у перевірці, та особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки власницею ОСОБА_2 . Також відповідач на виконання вимог п. 8.2.6 ПРРЕЕ була обізнано з датою та місцем розгляду акту про порушення та мала змогу бути присутньою під час її засідання. Фототаблиця є повною та дає розуміння щодо обставин перевірки.

Складений у відповідності до правил акт про порушення визнається судом як доказ у спорах щодо відшкодування матеріальних збитків.

Крім того, апелянтом не надано доказів, що вказаний акт є недійсним чи ним оскаржувався.

Відповідно до п. 8.4.8 ПРРЕЕ, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначено: якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку, виявити яке представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Для споживачів, у яких відсутні договірні відносини з оператором системи, та побутових споживачів за робочий день приймається календарний день.

Відповідно до ПРРЕЕ контрольний огляд засобу комерційного обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 зазначила (п. 55), що приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів, адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів

Згідно протоколу №127/1 від 21.11.2023 засідання комісії ДТЕК Одеські електромережі було розглянуто акт про порушення №8010093 від 30.10.2023 з метою визначення правомірності акту про порушення, обсягу та вартості необлікованої електроенергії та суми завданих споживачем збитків внаслідок порушення споживачем ПРЕЕ, яка підлягає оплаті та прийнято рішення про проведення нарахування згідно із пунктами 8.4.2 пп.6, 8.4.7, 8.4.8 пп.3 та за формулою №8 пункту 8.4.13ПРЕЕ, із застосуванням тривалості роботи струймопримачів протягом 8 годи доби з періодом нарахування один рік з 30.10.2022 по день виявленого порушення, з визначенням суми яка підлягає сплаті о 70 632,03 грн. за 10406 квт*год.

До протоколу надано електронний розрахунок необлікованої електроенергії із зазначенням виконавця розрахунку.

Розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії по акту про порушення проводиться у відповідності до розділу 8.4 ПРЕЕ.

Наданий до позову розрахунок не було спростовано стороною відповідача окрім загальних тверджень щодо його неправильності, і приймається судом як належний та допустимий доказ.

Тому доводи апеляційної скарги в цій частині є необґрунтованими.

Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (статті 79 ЦПК України).

Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У постанові Великої Палати верховного суду по справі № 916/3027/21 від 21.06.2023 року зазначено, що покладений на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність передбачає, що висновки суду можуть будуватися на умовиводах про те, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Кожна із сторін судового спору самостійно визначає докази, які, на її думку, належним чином підтверджують або спростовують заявлені позовні вимоги. Суд з дотриманням вимог щодо всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів визначає певну сукупність доказів, з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, які, за його внутрішнім переконанням, дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, що входять до предмета доказування. Сторона судового спору, яка не погоджується з доводами опонента, має їх спростовувати шляхом подання відповідних доказів, наведення аргументів, надання пояснень тощо.

При розгляді даної справи на думку колегії суддів суд першої інстанції проаналізувавши надані сторонами докази та пояснення по суті справи прийшов до повного та вірного висновку , що критеріям «більшої вірогідності» відповідають докази надані позивачем, а тому вважає доведеним що, у відповідності до вимог законодавства України у сфері ринку електричної енергії , співробітниками ДТЕК Одеські електромережі була здійснена контрольна перевірка електромереж у будинку АДРЕСА_1 , за участю власника-споживача електроенергії, та виявлено порушення у вигляді самовільного підключення електропроводки до електромереж оператора системи розподілу із порушенням схеми обліку, про що було складено акт , який відповідає вимогам Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі якого та згідно здійсненому розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення ПРЕЕ, комісією ДТЕК було винесення рішення про відповідність акту та визначена сума яка підлягає стягненню.

Дані обставини визнаються судом доведеними належними та допустимими доказами а тому заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Судова колегія погоджується з проаналізованими судом першої інстанції в сукупності дослідженими доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку, що апелянтом не доведено тих обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, а тому заявлені вимоги задоволенню не підлягають.

Враховуючи що у відповідності до вимог другої глави ЦПК України, якими врегульовані питання представництва сторін у цивільної справі, та , зокрема ч.1 ст. 62 ЦПК України якої визначена що повноваження представників ( у тому числі адвоката) можуть бути представлені довіреністю, суд не приймає твердження представника відповідача про подання позову, та представництва інтересів ДТЕК Одеські електромережі, особою без достатніх повноважень.

Суд першої інстанції забезпечив повний та всебічний розгляд справи на основі наданих сторонами доказів, оскаржуване рішення відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують висновків суду першої інстанції по суті вирішення указаного позову та не дають підстав вважати, що судом порушено норми матеріального та процесуального права, про що зазначає у апеляційній скарзі скаржник.

З огляду на вищевикладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Докази та обставини на які посилається скаржник в апеляційній скарзі, були предметом дослідження судом першої інстанції та додаткового правового аналізу не потребують, оскільки при їх дослідження та встановленні судом дотримані норми матеріального і процесуального права.

На підставі наведеного, висновки суду першої інстанції є обґрунтованими та узгоджуються з матеріалами справи, при встановленні зазначених фактів судом не було порушено норм цивільного процесуального законодавства й правильно застосовано норми матеріального права.

Доводи апеляційної скарги, матеріали справи та зміст оскаржуваного судового рішення, не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, які передбачені нормами ЦПК України як підстави для скасування рішень.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Наведені скаржником в апеляційній скарзі доводи не можуть бути прийняті до уваги, оскільки зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду по їх переоцінці та особистого тлумачення скаржником норм матеріального та процесуального закону.

З огляду на наведене вбачається, що судом з дотриманням вимог ст. ст. 89,263 ЦПК України дана належна оцінка доказам по справі, вірно встановлений характер спірних правовідносин і обґрунтовано зроблено висновок про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

На підставі вищенаведеного, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги суттєвими не являються і не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

З урахуванням наведеного колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалено з додержанням вимог закону і підстав для його скасування не вбачається.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вищезазначеного колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд,-

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Київського районного суду міста Одеси від 26 грудня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків встановлених ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 24 червня 2025 року.

Головуючий суддя В.В. Кострицький

Судді В.А.Коновалова

Ю.П. Лозко