Справа № 682/993/25
Провадження № 2-о/682/50/2025
У Х В А Л А

01 липня 2025 року

Суддя Славутського міськрайонного суду Хмельницької області Мотонок Т.Я. розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника заінтересованої особи - Міністерства оборони України - Стадника Сергія Івановича, про відвід головуючої судді Мотонок Тетяни Яківни у цивільній справі окремого провадження № 682/993/25 за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Мукомел Людмила Андріївна, заінтересовані особи: Міністерство оборони України, військова частина НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю,

в с т а н о в и в:

В провадженні суду перебуває цивільна справа окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Мукомел Л.А.,заінтересовані особи: Міністерство оборони України, військова частина НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю.

30.06.2025 до суду надійшла заява представника заінтересованої особи - Міністерства оборони України - Стадника С.І., про відвід головуючої судді Мотонок Т.Я. у зв`язку з наявнiстю обставин, якi, на його думку, викликають сумнiв у її неупередженостi та об`єктивностi, а також у не дотриманнi нею норм процесуального права. А саме, на думку Стадника С.І. суд не мав процесуального права допитувати в судовому засiданнi 30.06.2025 свiдкiв у справi за вiдсутностi належно повiдомленої заiнтересованої особи - ОСОБА_3 . На думку представника заінтересованої особи, посилання судді на положення ч. 8 ст. 223 ЦПК України були безпідставними, оскільки це унеможливлює реалізацію права на участь у допиті. На думку Стадника С.І., головуючою у справі суддею Мотонок Т.Я. неправомірно застосовано механізм ч. 8 ст. 223 ЦПК, а саме без належної оцінки виняткових обставин; порушення права учасників на ефективний перехресний допит; порушення процедури - фактичний допит без визначення суті спору. Це, на думку представника заінтересованої особи, створює обґрунтовані сумніви у неупередженості та об`єктивності судді.

Так, згідно ч. 2 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

У відповідності до ч. 7 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід вирішується невідкладно. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Таким чином, оскільки заява про відвід судді Мотонок Т.Я. надійшла поза межами судового засідання, заявлений відвід розглядається тим самим складом суду, який розглядає справу, в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи та без фіксування судового розгляду технічними засобами.

Отже, вирішуючи заявлений головуючій судді Мотонок Т.Я. відвід судом враховуються положення ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, якими передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 36 ЦПК України.

Так, згідно вказаної норми, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Підходи до встановлення наявності упередженості та безсторонності суддів викладені у рішеннях ЄСПЛ, зокрема в рішенні у справі «Мироненко та Мартиненко проти України». У пунктах 66, 67 цього рішення вказано, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

З наведеного вище слідує, що для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, необхідно довести наявність відповідних вищезазначених суб`єктивних та об`єктивних критеріїв, зокрема, особисті переконання та поведінку конкретного судді, які вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах вирішення даної справи, неналежне забезпечення судом дотримання процесуальних прав та свобод учасників справи.

Ознайомившись із заявою та підставами заявленого відводу головуючій судді Мотонок Т.Я. суд приходить до висновку, про необґрунтованість заявленого відводу та відсутність підстав для відводу, визначених ст. 36 ЦПК України, зокрема щодо упередженості судді Мотонок Т.Я.

Мотиви заяви, якими представник заінтересованої особи обґрунтовує заявлений відвід, стосуються виключно процесуальних дій в ході розгляду даної справи, будь-яких аргументів, які б свідчили про упередженість головуючої судді Мотонок Т.Я., заявником не наведено.

Отже, заявлений відвід головуючій судді Мотонок Т.Я. суд вважає необґрунтованим.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Таким чином, оскільки відвід головуючій судді Мотонок Т.Я. був заявлений 30.06.2025, тобто більше ніж на 3 дні до наступного судового засідання, яке відкладено на 22.07.2025, а суд дійшов висновку про його необґрунтованість, заяву про відвід головуючої судді Мотонок Т.Я. слід передати іншому складу суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 36, 40, 259, 260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Передати заяву представника заінтересованої особи - Міністерства оборони України - Стадника Сергія Івановича, про відвід головуючої судді Мотонок Тетяни Яківни у цивільній справі окремого провадження № 682/993/25 за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Мукомел Людмила Андріївна, заінтересовані особи: Міністерство оборони України, військова частина НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення факту проживання однією сім`єю, до канцелярії суду для проведення розподілу відповідно до вимог ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мотонок Т. Я.