печерський районний суд міста києва
пр. № 2-ві-37/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2025 року суддя Печерського районного суду м. Києва Литвинова І. В., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Григоренко Ірини Володимирівни від розгляду справи № 757/46851/23-ц за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Президента України про відшкодування шкоди, спричиненої органами державної влади України, їх посадовими або службовими особами,

ВСТАНОВИВ:

19 червня 2025 року у провадження судді, для розгляду, надійшла заява про відвід головуючої судді Григоренко І. В. від розгляду вказаної справи та в обґрунтування якої позивач вказав на наявність фактів вчинення суддею неупередженості у формі умисного порушення норм конституційного та процесуального верховенства права.

Відтак, на переконання заявника, наявні обставини, передбачені частиною першою статті 36 ЦПК України, і головуючий підлягає відводу.

На підставі частини восьмої статті 40 ЦПК України, заява про відвід судді розглядається без повідомлення учасників справи.

Згідно з положеннями пунктів 1-5 частини першої статті 36 ЦПК України, суддя не може брати участі у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, а також якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Тобто, суддя не може брати участі у розгляді справи і підлягає відводу за наявності на те підстав (обставин), вичерпний перелік яких визначений у статті 36 ЦПК України, що виключає можливість їх розширеного тлумачення.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

Разом з тим визначення головуючого судді у справі не у день реєстрації справи у суді не є обставиною, яка безумовно свідчить про порушення правил здійснення автоматизованого розподілу справи між суддями та / або втручання у процес.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Заявник вказав у своїй заяві, що після вступної та резолютивної частини рішення суду буде надано повний текст заяви про відвід головуючого судді з наведенням фактів.

Європейський суд з прав людини у рішеннях зазначає, що найголовнішою є існування довіри, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт 46).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Суд дійшов висновку, що відвід невмотивований, заява не містить обґрунтування заявленого відводу, що є підставою для відмови у задоволенні заяви.

Керуючись ст.ст. 1-19, 36-40, 352-353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Григоренко Ірини Володимирівни від розгляду справи № 757/46851/23-ц за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Президента України про відшкодування шкоди, спричиненої органами державної влади України, їх посадовими або службовими особами.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І. В. Литвинова