Справа № 296/2231/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(повний текст)

23 червня 2025 року м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі:

головуючої судді Петровської М.В.,

за участю:

секретаря судового засідання - Дзюман О.І.,

представника заявника - адвоката Молот Є.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

встановив:

Молот Єлизавета Олександрівна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулась до Корольовського районного суду м. Житомира із заявою, відповідно до змісту якої просить встановити факт родинних відносин та визнати ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП: НОМЕР_1 ) рідним сином ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 РНОКПП: НОМЕР_2 ), яка доводиться йому рідною матір`ю та померлого ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ). який доводиться йому рідним батьком.

В обґрунтування поданої заяви зазначила, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (померлого згідно свідоцтва про смерть НОМЕР_3 ). ОСОБА_2 є особою з 2 групою інвалідності, що підтверджується витягом з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи (номер № 77/25/353/В, дата прийняття рішення 21.01.2025 року, номер рішення 77/25/353/Р). Заявник звертався до ІНФОРМАЦІЯ_5 із заявою, в усній формі про отримання відстрочки від мобілізації згідно п.13 ч.1 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», оскільки є єдиним військовозобов`язаним, який може надавати допомогу матері з інвалідністю. Під час перевірки документів заявнику повідомили, що у зв`язку із виявленим неспівпадінням написання прізвищ в поданих документах щодо встановлення його особи та особи матері, у заяві про відстрочку від мобілізації буде відмовлено. Заявнику було запропоновано звернутись до суду з метою встановлення юридичного факту родинних зв`язків між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та повторно звернутись із заявою про відстрочку від мобілізації. Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_1 НОМЕР_4 , мати заявника - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та батько заявника - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_4 НОМЕР_5 зазначено, мати: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) та батько: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) Внаслідок того, що в свідоцтві про народження заявника були внесені невірні відомості щодо прізвищ батьків, прізвища дітей автоматично записались невірно. Надалі всі документи мають невідповідність у написанні прізвища батьків: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та їх сина ОСОБА_1 . Вирішення питання в позасудовому порядку є неможливим, оскільки зміна прізвища заявника чи його батька супроводжується зміною всіх інших документів якими на даний час володіють особи. Деякі з цих документів вже просто неможливо буде замінити.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира від 24.03.2025 у даній справі відкрито провадження за правилами окремого провадження та призначено судове засідання.

Представник заявника - адвокат Молот Є.О. в судовому засіданні подану заяву про встановлення факту родинних відносин підтримала та просила її задовольнити. На запитання суду пояснила, що відмова ІНФОРМАЦІЯ_5 про відстрочку від мобілізації ОСОБА_1 була усною, оскільки, якщо буде письмова, тоді це буде спір про право. До органів ДРАЦС, міграційної служби, тощо, про виправлення в документах помилок заявник та його матір не зверталися.

Представник заінтересованої особи ІНФОРМАЦІЯ_5 до відкриття провадження у справі 19.03.2025 подав заяву про розгляд справи без його участі.

Представник заінтересованої особи Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), 05.06.2025 подала до суду заяву, в якій розгляд справи просить провести без її участі.

Вислухавши пояснення представника заявника, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду заяви, суд дійшов наступних висновків.

Cудом встановлено, що згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_6 , виданого повторно 20.10.2022, громадянин ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , одружився 03.02.1990 з громадянкою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 . Після укладення шлюбу дружина отримала прізвище « ОСОБА_6 ».

ІНФОРМАЦІЯ_8 народився ОСОБА_1 та його батьками записані: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Паспорт серії НОМЕР_7 видано на громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Паспорт № НОМЕР_8 видано на громадянку України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно витягу з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи № 77/25/353/Р від 21.02.2025, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , встановлено 2 групу інвалідності з 21.02.2025.

У відповідності до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Надаючи оцінку правовідносинам, що виникли, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частиною першою статті 315 ЦПК України закріплено, що суд розглядає справи про встановлення факту, в тому числі, родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину або інших спадкових прав.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян.

Таким чином, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Подібні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справі № 752/20365/16-ц, від 05 грудня 2019 року у справі № 750/9847/18, від 03 лютого 2021 року у справі № 644/9753/19, від 16 червня 2021 року у справі № 643/6447/19/19, від 08 вересня 2021 року у справі № 641/5187/20.

Аналіз положень статті 315 ЦПК України свідчить про те, що факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Згідно статті 318 ЦПК України у заяві про встановлення юридичного факту повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою, причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Верховний Суд України в листі від 01 січня 2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначає, що заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути: спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки; особи, які мають право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника і яким органи пенсійного фонду відмовили в її призначенні через відсутність доказів, що підтверджують родинні відносини; інші особи, якщо встановлення такого факту тягне виникнення юридичних наслідків для цих осіб. Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада за відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом).

Рішення суду про встановлення родинних відносин не може бути підставою для внесення виправлень, змін чи доповнень в актовий запис, видачі заявнику нового паспорта.

Отже, суди встановлюють юридичні факти тільки у разі, коли особою вчинено всі можливі заходи по отриманню необхідних документів. І тільки у разі наявності об`єктивних причин, які не залежать від волі особи, що обумовлюють неможливість отримання документу на підтвердження юридичного факту, такий факт може встановити суд у порядку окремого провадження, і такі факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Звертаючись до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, ОСОБА_1 посилався на те, що встановлення юридичного факту необхідно для подальшого оформлення відстрочки від мобілізації у зв`язку із інвалідністю матері.

На час звернення до суду і матір, і син - заявник є живими.

Можливість встановлення судом будь-якого юридичного факту, у тому числі і родинних відносин, законодавець пов`язує з настанням для заявника певних юридичних наслідків.

Разом з тим, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав заявника, які наявні в реальній дійсності та не встановлюються на майбутнє.

Будь-яких доказів звернення до ІНФОРМАЦІЯ_5 та отримання відповіді, відмови вказаною заінтересованою особою щодо відстрочки ОСОБА_1 від мобілізації у зв`язку із інвалідністю матері, а отже і необхідності встановлення факту родинних відносин в судовому порядку, від якого залежить настання певних юридичних наслідків, до суду не надано.

Більш того, підтвердження родинних відносин між живими фізичними особами здійснюється іншим шляхом, в залежності від виниклих обставин, зокрема можливо шляхом звернення до відділу державної реєстрації актів цивільного стану із заявою про внесення змін до актового запису про народження або до органу міграційної служби для одержання нового паспортного документу, оскільки за життя будь-який громадянин не позбавлений права уточнити правильність написання свого прізвища.

Заявником належними та допустимим доказами не доведено, що встановлення факту родинних відносин між ним та його матір`ю неможливо в позасудовому порядку, зокрема шляхом внесення відповідних виправлень до документів, які посвідчують їх родинні стосунки чи особистих документів.

Що стосується необхідності встановлення факту родинних відносин між заявником та померлим ОСОБА_3 , то в заяві взагалі не вказано з якою метою заявнику потрібно встановити цей факт.

Доказів на підтвердження необхідності встановлення такого факту для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав заявника, зокрема, прийняття спадщини (заява про прийняття спадщини, відмова нотаріуса у вчиненні відповідної нотаріальної дії), тощо, до суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, відсутні підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин.

Керуючись ст.ст.259, 263-265, 268, 273, 319 ЦПК України,

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), заінтересовані особи: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (10002, м.Житомир, майдан Соборний, 1, ), ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено: 30.06.2025.

Суддя М. В. Петровська