Провадження №: 2/755/9237/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"04" липня 2025 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , про усунення перешкод у користуванні майном,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 ,

ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , про усунення перешкод у користуванні майном.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Перевіривши матеріали позовної зави та долучених до неї документів, судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Статтею 175, 177 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Пунктом 4,5 частини третьої статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Звертаючись до Дніпровського районного суду міста Києва позивачем ОСОБА_1 заявлено вимоги:

1.Виселити ОСОБА_3 з житлової кімнати, позначеної на плані під № 3-2 площею 19,2 кв. м, в будинку за адресою: АДРЕСА_1 ;

2.Вселити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до житлової кімнати, позначеної на плані під № 3-2 площею 19,2 кв. м, в будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивачі зазначили, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 12 лютого 2010 року, зареєстровано в реєстрі за № 1-220, 1-221, 1-222,

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , спадкоємцем якого є ОСОБА_4 , належить по 1/3 частини в 57/100 частках житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , з відповідними надвірними будівлями та спорудами. 57/100 частин вказаного житлового будинку рішенням виконавчого комітету Дніпровської районної ради народних депутатів від 16 січня 1984 року № 11 «Про визнання права особистої власності на домоволодіння у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів», виділені внатурі. Інші 43/100 частини спірного будинку, на які по частці в цьому майні видані свідоцтва про право на спадщину від 01 березня 1984 року, належать ОСОБА_3 та ОСОБА_6 . Позивачі та відповідач ОСОБА_3 фактично проживають у спірному будинку, проте через зайняття відповідачем житлової кімнати 3-2, площею 19,2 кв. м, яка входить до складу 57/100 частин спірного будинку, позивачі не можуть володіти, користуватися та розпоряджатися належним їм на праві власності майном. Відповідач чинить перешкоди та не надає доступу інженерам БТІ до приміщення для виготовлення технічної документації на будинок, у зв`язку із чим завершення процедури внесення відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, а також виділення 57/100 частки в окрему квартиру, неможливо.

Водночас, до матеріалів позовної заяви не додано відомостей, сформованих відповідно до абзацу

1 підпункту 1 пункту 56 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1141, а саме: Інформації з Державного реєстру речових прав зареєстровані речові права, обтяження речових прав щодо об`єкта нерухомого майна - житлового будинку, розташованого за адресою:

АДРЕСА_1 , станом на дату звернення до суду, та актуальних відомостей про власників вказаного житлового будинку.

Таким чином, на виконання вимог ухвали про залишення позову без руху позивачеві слід надати актуальну інформацію із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна про зареєстроване право власності учасників на об`єкт нерухомого майна - житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Водночас, з матеріалів справи вбачається, що житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , на праві спільної сумісної часткової власності належить ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , правонаступником якого, як зазначають позивачі, є ОСОБА_4 , (частка у розмірі 57/100), ОСОБА_3 (частка у розмірі 43/200) та ОСОБА_6 (частка у розмірі 43/200).

Згідно із частиною першою статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою (частина перша статті 358 ЦК України).

Водночас, до складу учасників справи не залучено співвласників житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме ОСОБА_5 , правонаступниками якого, як зазначають позивачі, є ОСОБА_4 , та ОСОБА_6 .

Згідно із частиною першою статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до частини першої статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідно до частини третьої статті 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно із частиною першою статті 55 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Таким чином, позивачу слід привести позовні вимоги у відповідність до вимог законодавства та визначитися зі складом учасників судового процесу, сформувати свої позовні вимоги відповідно до кола осіб, та викласти позовну заяву у новій редакції, надати її копії з відповідними документами, що підтверджують заявлені вимоги, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб, які позивач визначить у позовній заяві.

Також суд звертає увагу позивачів, що до матеріалів позовної заяви не долучено будь-яких доказів на підтвердження факту самочинного зайняття відповідачем ОСОБА_3 спірного приміщення - кімнати 3-2, площею 19,2 кв. м, у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , створення перешкод у володінні, користуванні та розпорядженні вказаним майном.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , про усунення перешкод у користуванні майном, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хромова