КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М. МИКОЛАЄВА
Справа № 488/2643/25
Провадження № 2/488/1674/25
Ухвала

Іменем України

"02" липня 2025 р. м. Миколаїв

Суддя Корабельного районного суду міста Миколаєва Селіщева Л.І., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Пятої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області, третя особа: ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої неправомірними діями посадових осіб П`ятої Миколаївської державної нотаріальної контори, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати дії завідуючої П`ятої Миколаївської державної нотаріальної контори Лісовської Н.В. незаконними та такими, що завдали Позивачу шкоди;

- стягнути з бюджету П`ятої Миколаївської державної нотаріальної контори в особі Міністерства юстиції України суму завданої шкоди у розмірі 1 698 751,20 грн.;

- встановити факт прийняття ОСОБА_1 спадщини у порядку ст. 1268 ЦК України як особою, що постійно проживала зі спадкодавцем на момент смерті;

- зобов`язати нотаріуса внести відповідні зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відповідно до Технічного паспорту, договорів купівлі-продажу, рішень міської ради від 18.05.2015 року та інших документів, що підтверджують право Позивача на володіння та розпорядження спірним майном;

- надати дозвіл на виконання рішень органів місцевого самоврядування щодо землекористування, реконструкції майна та управління спільною власністю;

- визнати ОСОБА_1 єдиним спадкоємцем та співвласником майна, що входить до складу спадщини після смерті ОСОБА_3 , та таким, що має переважне право спадкування.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку про необхідність залишити її без руху через наступне.

Статті 175 - 177 ЦПК України містять вимоги, яким повинна відповідати позовна заява.

Разом з тим, позов не відповідає вимогам ст. 175 - 177 ЦПК України, зокрема не зазначено:

-у повному обсязі повне найменування позивача: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (за наявності);

-повне найменування відповідача: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (якщо такі відомості позивачу відомі);

-повне найменування третьої особи: рік народження, його місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (якщо такі відомості позивачу відомі);

-обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

-відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

-відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

-зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності);

-зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

-попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

-підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

-якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору;

-у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору;

-до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права власності» № 20 від 22.12.1995 р. зі змінами та доповненнями від 25.05.1998 р. визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Суд зазначає, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

В якості доказу суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Таким чином, позовна заява повинна містити не тільки ціну позову та докази на підтвердження її розміру (звіт про оцінку майна), а задля визначення розміру судового збору, який необхідно сплатити при подачі позову.

Згідно з вимогами Закону України «Про судовий збір», якщо в позовній заяві заявлено кілька вимог, як майнового, так і немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожною вимогою окремо, згідно з встановленими ставками для майнового та немайнового характеру. Це означає, що судовий збір потрібно сплатити за кожну вимогу, яка підлягає грошовій оцінці (майнова вимога), а також за кожну вимогу, яка не підлягає грошовій оцінці (немайнова вимога).

Реквізити для оплати судового збору:

Отримувач коштівМиколаїв.ГУК/Корабел.р-н/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37992030
Банк отримувачаКазначейство України (ЕАП)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувачаUA0014481
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________( ПІБ чи назва установи, організації позивача), Корабельний районний суд м. Миколаєва (назва суду, де розглядається справа)

Крім того, зміст заяви сформульовано надмірно складно, із порушенням структури, що унеможливлює її належний процесуальний розгляд.

Отже в заяві мають місце вказані вище недоліки, які позбавляють суд можливості призначити заяву до розгляду.

Враховуючи викладене, вважаю необхідним дану позовну заяву залишити без руху, невідкладно повідомити про це позивача та надати йому строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення позовної заяви без руху у відповідності до положень ст. 185 ЦПК України.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Пятої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області, третя особа: ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої неправомірними діями посадових осіб П`ятої Миколаївської державної нотаріальної контори - залишити без руху та запропонувати позивачу усунути недоліки протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.І. Селіщева