Справа № 296/5263/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 червня 2025 рокум. Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира

в складі головуючої судді Пилипюк Л. М.,

за участю секретаря судового засідання Клименко Е. В.,

розглянувши позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

15 травня 2025 року до Корольовського районного суду міста Житомира надійшов позов ТзОВ «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовна заява подана представником позивача Шабатин Н. А. через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) «Електронний суд».

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 27 травня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та запропоновано відповідачу подати відзив на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення вказаної ухвали.

Разом з тим, відповідно до ч. 11 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху після відкриття провадження у справі з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Процесуальний закон розмежовує такі юридичні категорії, як «представництво» і «самопредставництво».

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності).

Позовна заява, яка подана до суду від імені юридичної особи ТзОВ «Споживчий центр», підписана представником Шабатин Н. А. На підтвердження повноважень представника позивача до позовної заяви додано копію довіреності від 27 грудня 2024 року № 2712/25-04, яка підписана директором ТзОВ «Споживчий центр» Холод О.В. Крім того, до позовної заяви додано копію наказу про прийняття на роботу Шпбатин Н. А. на посаду юрисконсульта ТзОВ «Споживчий центр».

Згідно з ч. 1 та 3 ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акту органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, сформованої в ухвалі від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи у цивільному судочинстві можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20.11.2024 по справі № 910/16580/23 конкретизувала власний висновок, викладений в ухвалі від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20, дійшовши висновку про те, що крім керівника і члена виконавчого органу, особами, через яких можливе самопредставництво, можуть бути також інші особи, уповноважені діяти від імені юрособи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). Якщо відповідні відомості щодо особи, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи на засадах самопредставництва, внесені до Єдиного державного реєстру, ці відомості є офіційним та достатнім підтвердженням того, що юридична особа діє в суді через певну особу на засадах самопредставництва (з урахуванням відповідних обмежень повноважень, якщо такі є).

Документи, які додані до позовної заяви, не містять відомостей про те, що Шабатин Н. А. є керівником ТзОВ «Споживчий центр» та/або працівником ТзОВ «Споживчий центр» з відповідними повноваженнями на звернення до суду, оскільки такі повноваження діяти від імені товариства у порядку самопредставництва можуть випливати виключно із закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

Надана до матеріалів справи копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо юридичної особи ТзОВ «Споживчий центр» містить відомості про керівника товариства Холода О. В., однак не містить відомостей про представника Шабатин Н. А., яка і звернулась до суду з позовом.

Таким чином, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що Шабатин Н. А. є адвокатом або має право діяти у порядку самопредставництва в інтересах позивача в цій справі. Крім того, в матеріалах позову відсутня посадова інструкція/контракт, тощо, в яких визначено коло повноважень Шабатин Н. А. діяти від імені ТзОВ «Споживчий центр».

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про неможливість продовження судового розгляду справи та залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви. Зокрема, для усунення недоліків позовної заяви позивачу слід надати документальне підтвердження повноважень Шабатин Н. А. на звернення до суду з цим позовом в порядку представництва інтересів ТзОВ «Споживчий центр».

Відповідно до ч. 12 ст. 187 ЦПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (ч. 13 ст. 187 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 185, 187, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК