Провадження № 2/643/1612/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.07.2025 м. Харків

Салтівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - судді Пасічника О.М.

за участю секретаря судового засідання Дохнадзе Т.І., Онда В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова подану в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом зобов`язання знести об`єкт самочинного будівництва та скасування державної реєстрації права власності,

в с т а н о в и в :

Керівник Салтівської окружної прокуратури м. Харкова звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в якому просить усунути перешкоди у здійсненні права Харківської міської ради на користування та розпорядження земельною ділянкою комунальної власності шляхом:

1)зобов`язання ОСОБА_1 код НОМЕР_1 та ОСОБА_2 код НОМЕР_2 звільнити земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , з одночасним приведенням її у придатний для подальшого використання стан шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва - нежитлової будівлі літ.«Е-1»,загальною площею 23,3 кв.м. реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна №101;

2)скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права приватної власності ОСОБА_1 код НОМЕР_1 на об`єкт нерухомого майна, а саме: 1/2 частки нежитлової будівлі літ.«Е-1», загальною площею 23,3 кв.м, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №101; номер відомостей про речове право 35593336, внесене державним реєстратором приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Малаховою Г.І. індексний номер 51248206 від 20.02.2020) та закриттям розділу 101 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;

3) скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права приватної власності ОСОБА_2 код НОМЕР_2 на об`єкт нерухомого майна, а саме: 1/2 частки нежитлової будівлі літ.«Е-1», загальною площею 23,3 кв.м, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №101; номер відомостей про речове право 35663148, внесене державним реєстратором приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Малаховою Г.І. індексний номер 51322767 від 25.02.2020) та закриттям розділу 101 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;

Судові витрати просить покласти на відповідачів, стягнувши їх на користь Харківської обласної прокуратури. Позовна заява подана через систему Електронний суд.

Позовна заява мотивована тим, що Салтівською окружною прокуратурою міста Харкова встановлено порушення прав територіальної громади при самовільній забудові земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, державним реєстратором Крисинської сільської ради Богодухівського району Харківської області Зеленим Валентином Вікторовичем 18.12.2019 прийнято рішення про державну реєстрацію, індексний номер: №50360454, об`єкту нерухомого майна №101 (номер запису про право власності №34772133), а саме: нежитлової будівлі, літ. «Е-1», загальною площею 23.3 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , а також внесені відомості про право приватної власності на вказаний об`єкт нерухомого майна за ОСОБА_3 (код НОМЕР_3 ).

Відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме: інформаційної довідки №407242344 від 09.12.2024, підставою виникнення права власності був технічний паспорт б/н та довідка №3163 видані 17.12.2019 ТОВ «Міжрегіональне бюро з технічної інвентаризації».

Відповідно до зазначеної довідки №3163, виданої 17.12.2019 ТОВ «Міжрегіональне бюро з технічної інвентаризації», нежитлова будівля літ. «Е-1», загальною площею 23.3 кв.м., розташована за адресою: АДРЕСА_1 , побудована у 1991 році.

Рішенням Харківської міської ради №325/11 від 06.07.2011 затверджено Порядок присвоєння адрес об`єктам нерухомості, розташованим на території міста Харкова.

Порядок про присвоєння адрес об`єктам нерухомості, розташованим на території міста Харкова (далі - Порядок) визначає на території Харкова єдині правила присвоєння адрес земельним ділянкам і нерозривно зв`язаним з ними будівлям і спорудам, встановлює єдині правила визначення адрес, їх склад і структуру.

Дія Порядку поширюється на всі види адресної інформації (адреси) щодо об`єктів нерухомості всіх форм власності в місті Харкові. Кожному об`єкту нерухомості присвоюється унікальна адреса на території міста Харкова.

Відповідно до п. 1.4 Порядку адреса об`єкту нерухомості після проведення процедури присвоєння або зміни повинна бути зареєстрована у Єдиному адресному реєстрі міста Харкова.

Адреси присвоюються за заявами юридичних та фізичних осіб - власників об`єктів нерухомості (далі - заявники), відповідних органів місцевого самоврядування, а також органів державної виконавчої влади щодо об`єктів нерухомості державної власності. Присвоєння, зміна, анулювання адрес здійснюється на підставі рішення виконавчого комітету Харківської міської ради, крім адрес земельних ділянок.

Проект рішення про присвоєння, зміну або анулювання адрес об`єктів нерухомості готує та виносить на розгляд виконавчого комітету Харківської міської ради управління містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та земельних відносин Харківської міської ради (далі - управління містобудування та архітектури) відповідно до Регламенту виконавчих органів Харківської міської ради.

З огляду на зазначене, належним документом, який би підтверджував присвоєння об`єкту нерухомого майна поштової адреси, може бути рішення виконкому Харківської міської ради або довідка (витяг) з Єдиного адресного реєстру міста Харкова, а не довідка ТОВ «Міжрегіональне бюро з технічної інвентаризації».

Таким чином, документи, надані ОСОБА_3 реєстратору Зеленому В.В., не відповідали вимогам законодавства, а отже, не підлягало реєстрації право власності на нерухоме майно.

Такими діями державного реєстратора порушено інтереси громади міста Харкова, представником якої є Харківська міська рада. Адже своїм рішенням державний реєстратор фактично легалізував самочинне будівництво на території міста Харкова, яке проведено на земельній ділянці, яка перебуває в комунальній власності.

Відомості про реєстрацію речових прав на земельну ділянку по АДРЕСА_1 під нежитловою будівлею літ.«Е-1» в Державному реєстрі відсутні, що підтверджується відповідною Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно. Аналогічно, відсутня інформація щодо направлення ОСОБА_3 до органів Державної інспекції архітектури та містобудування України відповідного повідомлення (декларації) про будівництво спірної споруди.

Крім того, процедуру вирішення питань, пов`язаних із самочинним будівництвом на території міста Харкова регулює Порядок вирішення питань, пов`язаних із самочинним будівництвом, затверджений рішенням Харківської міської ради від 17.08.2011 №390/11 «Про затвердження Порядку вирішення питань, пов`язаних із самочинним будівництвом», зі змінами.

Відповідно до п. 3.1 вищевказаного Порядку для збереження об`єкту самочинного будівництва забудовником подається клопотання на ім`я міського голови за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку та документами визначеними п. 3.1. Однак, будь-яка інформація щодо наявності клопотань, поданих на ім`я міського голови стосовно збереження об`єкту самочинного будівництва за вказаною адресою відсутня.

Також встановлено, що в реєстрі будівельної діяльності, розміщеному на офіційному веб-сайті Портал Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (www.econstruction.gov.ua), який містить інформацію про документи, що дають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття об`єктів до експлуатації, відсутня інформація стосовно декларативно-дозвільних документів щодо вищезазначеного об`єкта по АДРЕСА_1 .

Таким чином, нежитлова будівля літ. «Е-1», загальною площею 23.3 кв.м по АДРЕСА_1 є об`єктом самочинного будівництва, так як збудована на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети та без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи.

Крім того, 20.02.2020 ОСОБА_3 1/2 нежитлової будівлі літ. «Е-1», розташованої за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу частки нежитлової будівлі №516 від 20.02.2020 продано ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ). Вказаний договір зареєстровано приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Малаховою Г.І. 20.02.2020 за №51248206.

Також 25.02.2020 ОСОБА_3 1/2 нежитлової будівлі літ. «Е-1», розташованої за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу частки нежитлової будівлі №607 від 25.02.2020 продано ОСОБА_2 (код НОМЕР_2 ). Вказаний договір зареєстровано приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Малаховою Г.І. 25.02.2020 за №51322767.

На теперішній час, саме за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровано право власності на нежитлову будівлю літ. «Е-1», розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до даних Державного реєстру речових прав.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 376 ЦК України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Вказана правова норма беззаперечно свідчить про те, що оспорюваний об`єкт нерухомого майна є об`єктом самочинного будівництва.

Листом №5269/0/225-24 від 31.07.2024 Департамент земельних відносин Харківської міської ради зазначив, що більш ефективним способом захисту порушених прав та інтересів міської ради у даній справі є вимога про знесення самочинно побудованого нерухомого майна.

Таким чином, виходячи із вищенаведених законодавчих положень та актуальної судової практики, враховуючи позицію власника земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка бажає знесення самочинно побудованого нерухомого майна, та зважаючи, що відповідно до даних Державного реєстру речових прав, на теперішній час право власності на спірну нежитлову будівлю зареєстровано за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , то на думку прокурора належним способом захисту є усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом зобов`язання останніх, як кінцевих набувачів об`єкту самочинного будівництва, знести самочинно збудований об`єкт нерухомого майна та скасувати державну реєстрацію права приватної власності на спірне нежитлове приміщення з закриттям відповідного розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення позову.

Ухвалою від 24.12.2024 відкрито провадження у справі за позовом керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова подану в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом зобов`язання знести об`єкт самочинного будівництва та скасування державної реєстрації права власності. Розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою від 24.12.2024 Заяву керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова, подану в інтересах держави в особі Харківської міської ради про забезпечення позову - задоволено.

Забезпечено позов у цивільній справі за позовом керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова подану в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом зобов`язання знести об`єкт самочинного будівництва та скасування державної реєстрації права власності,

Заборонено ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (код НОМЕР_2 ) відчуження нежитлової будівлі літ. «Е-1», загальною площею 23,3 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна №101).

У зв`язку із неявкою в судове засідання 16.01.2025, 13.02.2025, відповідачів справа відкладалась.

Ухвалою від 6.03.2025 закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду.

В судовому прокурор позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити з підстав, викладених в позовні заяві.

В судове засідання представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

В судове засідання відповідач ОСОБА_1 не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Відповідачі про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином шляхом направлення судових повісток за адресою: реєстрації її місця проживання, які були повернути органом поштового зв`язку з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою шляхом а також направленням повісток в електронний кабінет в системі Електронний суд.

Згідно з п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

З аналізу пунктів 99, 99-1, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, слідує, що у разі відсутності адресата поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику з відповідною відміткою.

До повноважень суду не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій.

Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «адресат вибув», «адресат відсутній» і т. п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному випадку, суду.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 15.12.2021 у справі № 194/1422/19, від 23.09.2021 у справі № 757/56776/20-ц.

У постанові Верховного Суду від 10.05.2023 у справі № 755/17944/18 зазначено, що довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Статтею 223 ЦПК України визначені наслідки неявки учасників справи у судове засідання.

Зокрема, відповідно до ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення) (ч. 4 ст. 223 ЦПК України).

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

При цьому, згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Водночас, оскільки суд надавав можливість учасникам справи реалізувати свої процесуальні права на представництво інтересів у суді та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень, суд не знаходить підстав для повторного відкладення розгляду справи.

Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду справи, суд розглядає справу за відсутності відповідача та, зі згоди прокурора, ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Суд, вислухавши прокурора, дослідивши письмові матеріали цивільної справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та відсутні заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст.13ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідно до змісту ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77-80 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.ст. 13,14 Конституції України земля є об`єктом права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Згідно ч.ч. 2, 3 ст. 78 Земельного кодексу України право власності на землю набувається та реалізується на підставі Конституції України, цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них. Земля в Україні може перебувати у приватній, комунальній та державній власності.

Держава є самостійним суб`єктом права власності на землю, яка реалізує це право через органи державної влади на землі державної власності.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 Земельного кодексу України, центральний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин та його територіальні органи передають земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, крім випадків, визначених частиною восьмою цієї статті, у власність або у користування для всіх потреб.

Відповідно до ст. 116 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи набувають право власності та право користування земельними ділянками із земель державної та комунальної власності за рішеннями органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян проводиться у разі: а) приватизації земельних ділянок, які перебувають у користуванні громадян; б) одержання земельних ділянок внаслідок приватизації державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; в) одержання земельних ділянок із земель державної і комунальної власності в межах норм безоплатної приватизації, визначених цим Кодексом.

Судом встановлено і це підтверджується матеріалами справи, що державним реєстратором Крисинської сільської ради Богодухівського району Харківської області Зеленим Валентином Вікторовичем 18.12.2019 прийнято рішення про державну реєстрацію, індексний номер: №50360454, об`єкту нерухомого майна №101 (номер запису про право власності №34772133), а саме: нежитлової будівлі, літ. «Е-1», загальною площею 23.3 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , а також внесені відомості про право приватної власності на вказаний об`єкт нерухомого майна за ОСОБА_3 (код НОМЕР_3 ).

Відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме: інформаційної довідки №294543327 від 13.01.2022, з деталізованої інформації про право власності номер запису 34772133 підставою виникнення права власності ОСОБА_3 на нежитлову будівлю літ. «Е-1», загальною площею 23.3 кв.м., розташована за адресою: АДРЕСА_1 був технічний паспорт б/н та довідка №3163 видані 17.12.2019 ТОВ «Міжрегіональне бюро з технічної інвентаризації».

Відповідно до зазначеної довідки №3163, виданої 17.12.2019 ТОВ «Міжрегіональне бюро з технічної інвентаризації», нежитлова будівля літ. «Е-1», загальною площею 23.3 кв.м., розташована за адресою: АДРЕСА_1 , побудована у 1991 році.

Відповідно до ст. 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим/отриманим документам.

Порядок державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №1127 від 25.12.2015 (далі Порядок), визначає умови, підстави та процедуру проведення відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, об`єкти незавершеного будівництва та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав), перелік документів, необхідних для її проведення, права та обов`язки суб`єктів у сфері державної реєстрації прав, а також умови, підстави та процедуру взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.

Реєстрація вказаного об`єкту нерухомого майна проведена державним реєстратором на підставі п. 42 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127.

Відповідно до п. 42 Порядку, для державної реєстрації права власності на індивідуальні (садибні) житлові будинки, садові, дачні будинки, господарські (присадибні) будівлі і споруди, прибудови до них, що закінчені будівництвом до 5 серпня 1992 р., подаються:

1) технічний паспорт на об`єкт нерухомого майна;

2) документ, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси.

Документ, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси, не вимагається у разі, коли державна реєстрація права власності проводиться на індивідуальний (садибний) житловий будинок, садовий, дачний будинок, збудований на земельній ділянці, право власності на яку зареєстровано в Державному реєстрі прав. У такому разі заявник в поданій заяві обов`язково зазначає відомості про кадастровий номер відповідної земельної ділянки.

Відповідно до п.41 ч.1 ст.26 та п.26 ч.1 ст.43 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до повноважень сільської, селищної, міської, районної, обласної рад відносить, зокрема, прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою в межах і порядку, визначених цим та іншими законами.

Стаття 37 вказаного Закону закріплює такі власні (самоврядні) повноваження виконавчих органів сільських, селищних, міських рад щодо вирішення питань адміністративно-територіального устрою: підготовка і внесення на розгляд ради питань щодо найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд, розташованих на території відповідного населеного пункту, а також підготовка і внесення на розгляд ради пропозицій щодо питань адміністративно-територіального устрою в порядку і межах повноважень, визначених законом.

Отже, питання щодо найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд, в тому числі щодо присвоєння адрес об`єктам нерухомого майна на місцевому рівні, місцевими радами, законодавцем розглядаються в рамках повноважень місцевих рад щодо вирішення питань адміністративно-територіального устрою.

Рішенням Харківської міської ради №325/11 від 06.07.2011 затверджено Порядок присвоєння адрес об`єктам нерухомості, розташованим на території міста Харкова.

Порядок про присвоєння адрес об`єктам нерухомості, розташованим на території міста Харкова визначає на території Харкова єдині правила присвоєння адрес земельним ділянкам і нерозривно зв`язаним з ними будівлям і спорудам, встановлює єдині правила визначення адрес, їх склад і структуру.

Дія Порядку поширюється на всі види адресної інформації щодо об`єктів нерухомості всіх форм власності в місті Харкові. Кожному об`єкту нерухомості присвоюється унікальна адреса на території міста Харкова.

Відповідно до п. 1.4 Порядку адреса об`єкту нерухомості після проведення процедури присвоєння або зміни повинна бути зареєстрована у Єдиному адресному реєстрі міста Харкова.

Адреси присвоюються за заявами юридичних та фізичних осіб - власників об`єктів нерухомості, відповідних органів місцевого самоврядування, а також органів державної виконавчої влади щодо об`єктів нерухомості державної власності.

Присвоєння, зміна, анулювання адрес здійснюється на підставі рішення виконавчого комітету Харківської міської ради, крім адрес земельних ділянок.

Проект рішення про присвоєння, зміну або анулювання адрес об`єктів нерухомості готує та виносить на розгляд виконавчого комітету Харківської міської ради управління містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та земельних відносин Харківської міської ради відповідно до Регламенту виконавчих органів Харківської міської ради.

З огляду на зазначене, належним документом, який би підтверджував присвоєння об`єкту нерухомого майна поштової адреси, може бути рішення виконкому Харківської міської ради або довідка (витяг) з Єдиного адресного реєстру міста Харкова, а не довідка ТОВ «Міжрегіональне бюро з технічної інвентаризації».

Крім того, технічний паспорт наданий реєстратору Крисинської сільської ради Богодухівського району Харківської області ОСОБА_4 виготовлений на громадський будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами літера «Е-1», а не на індивідуальний (садибний) житловий будинок, садовий, дачний будинок, господарські (присадибні) будівлі і споруди, прибудови до них, у зв`язку із чим реєстратор неправомірно використав п.42 Порядку для реєстрації права власності на громадську нежитлову будівлю.

Для реєстрації права власності заявник мав би подати документи визначені п.41 Порядку.

Згідно з п. 20 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень № 1127 у разі проведення державної реєстрації права власності на окремий індивідуально визначений об`єкт нерухомого майна, об`єкт незавершеного будівництва вперше, у тому числі у результаті поділу, виділу частки з об`єкта нерухомого майна або об`єднання об`єктів нерухомого майна, державний реєстратор за допомогою програмного забезпечення Державного реєстру прав відкриває новий розділ у цьому Реєстрі з присвоєнням реєстраційного номера об`єкту нерухомого майна, об`єкту незавершеного будівництва та формує реєстраційну справу відповідно до законодавства.

За наявності зареєстрованих речових прав на такий об`єкт нерухомого майна, розділі Державного реєстру прав, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державному реєстрі іпотек державний реєстратор одночасно з відкриттям розділу у Державному реєстрі прав переносить такі відомості про речові права на таке майно та їх обтяження, про суб`єктів цих прав до відповідного відкритого розділу.

Згідно з п. 41 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень № 1127 для державної реєстрації права власності на новозбудований об`єкт нерухомого майна подаються:

1) документ, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта;

2) технічний паспорт на об`єкт нерухомого майна;

3) документ, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси;

4) письмова заява або договір співвласників про розподіл часток у спільній власності на новозбудований об`єкт нерухомого майна (у разі, коли державна реєстрація проводиться щодо майна, що набувається у спільну часткову власність);

5) договір про спільну діяльність або договір простого товариства (у разі, коли державна реєстрація проводиться щодо майна, будівництво якого здійснювалось у результаті спільної діяльності);

Документ, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, не вимагається у разі, коли реєстрація такого документа здійснювалася в Єдиному реєстрі документів;

У такому разі державний реєстратор відповідно до наданих заявником у відповідній заяві відомостей про реєстраційний номер документа, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, обов`язково перевіряє наявність реєстрації такого документа в Єдиному реєстрі документів, відсутність суперечностей між заявленими правами та відомостями, що містяться в цьому Реєстрі;

Документ, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси, не вимагається у разі, коли державна реєстрація права власності проводиться на індивідуальний (садибний) житловий будинок, садовий, дачний будинок, збудований на земельній ділянці, право власності на яку зареєстровано в Державному реєстрі прав. У такому разі заявник в поданій заяві обов`язково зазначає відомості про кадастровий номер відповідної земельної ділянки;

Документ, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси, також не вимагається у разі, коли адреса отримана під час реалізації експериментального проекту з присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна та зазначена в документі, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта. У такому разі державний реєстратор відповідно до зазначених заявником у відповідній заяві відомостей про реєстраційний номер документа, що згідно з вимогами законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, обов`язково перевіряє відсутність суперечностей між заявленою адресою та відомостями, що містяться в цьому Реєстрі.

Враховуючи вищевикладені вимоги чинного на час реєстрації права власності законодавства реєстратор здійснив реєстрацію в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної права приватної власності на нежитлової будівлі літ. «Е-1» загальною площею 23.3 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 за ОСОБА_3 з суттєвим порушенням норм чинного законодавства, за відсутності передбачених чинним на той час законодавством документів.

Такими діями державного реєстратора Крисинської сільської ради Богодухівського району Харківської області Зеленим Валентином Вікторовичем порушено інтереси громади міста Харкова, представником якої є Харківська міська рада. Адже своїм рішенням державний реєстратор фактично легалізував самочинне будівництво на території міста Харкова, яке проведено на земельній ділянці, яка перебуває в комунальній власності.

Відомості про реєстрацію речових прав на земельну ділянку по АДРЕСА_1 під нежитловою будівлею літ.«Е-1» в Державному реєстрі відсутні, що підтверджується відповідною Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно . Аналогічно, відсутня інформація щодо направлення ОСОБА_3 до органів Державної інспекції архітектури та містобудування України відповідного повідомлення (декларації) про будівництво спірної споруди.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 376 ЦК України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 незаконно зареєстрував за собою право власності на нежитловою будівлею літ.«Е-1»за адресою АДРЕСА_1 , що розташована на земельній ділянці, яка перебуває у комунальній власності.

Здійснення ОСОБА_3 самочинного будівництва спірного об`єкта нерухомого майна порушує права Харківської міської ради на користування та розпорядження земельною ділянкою, на якій спірний об`єкт нерухомості побудований.

В подальшому 20.02.2020 ОСОБА_3 1/2 нежитлової будівлі літ. «Е-1», розташованої за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу частки нежитлової будівлі №516 від 20.02.2020 було продано ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ). Вказаний договір зареєстровано приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Малаховою Г.І. 20.02.2020 за №51248206.

25.02.2020 ОСОБА_3 1/2 нежитлової будівлі літ. «Е-1», розташованої за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу частки нежитлової будівлі №607 від 25.02.2020 було продано ОСОБА_2 (код НОМЕР_2 ). Вказаний договір зареєстровано приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Малаховою Г.І. 25.02.2020 за №51322767.

На теперішній час, саме ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками нежитлової будівлі літ. «Е-1», що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до даних Державного реєстру речових прав.

Разом з тим, суд зазначає, що укладання будь-якого правочину щодо об`єкта самочинного будівництва, його не узаконює, а інтереси громади міста Харкова, представником якої є Харківська міська рада залишаються порушеними.

Відповідно до ч. 2 статті 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (стаття 391 ЦК України).

Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав (пункт «б» частини третьої статті 152 ЗК України).

Належними вимогами, які може заявити особа - власник земельної ділянки, на якій побудовано об`єкт самочинного будівництва, для захисту прав користування та розпорядження такою земельною ділянкою, є вимога про знесення самочинно побудованого нерухомого майна або вимога про визнання права власності на самочинно побудоване майно.

Листом №5269/0/225-24 від 31.07.2024 Департамент земельних відносин Харківської міської ради зазначив, що більш ефективним способом захисту порушених прав та інтересів міської ради у даній справі є вимога про знесення самочинно побудованого нерухомого майна.

Прокурором обґрунтовано підстави для представництва інтересів держави в особі Харківської міської ради шляхом пред`явлення позову: наявним порушенням інтересів держави у сфері забезпечення раціонального використання та охорони земель, створення належних умов для розвитку міста та необхідністю їх комплексного захисту; тим, що орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, будучи поінформованими про існування такого порушення, не здійснює нпалежний захист інтересів держави.

Прокурором дотримано вимоги абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». На виконання зазначених норм, Салтівською окружною прокуратурою попередньо, до пред`явлення позову, листом №53-102-5655 вих-24 від 18.12.2024 повідомлено позивача про прийняття рішення стосовно представництва інтересів держави шляхом пред`явлення до суду позову.

Отже, враховуючи вищевикладене, права територіальної громади міста Харкова, представником якої є Харківська міська рада, підлягають захисту шляхом задоволення даного позову про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом зобов`язання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 знести самочинно побудоване нежитлової будівлі літ. «Е-1» загальною площею 23.3 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 та скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права приватної власності на вищевказаний об`єкт нерухомого майна.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідачів.

Керуючись ст. 4, 12, 76-81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 280-282, 288, 289, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовну заяву керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова подану в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом зобов`язання знести об`єкт самочинного будівництва та скасування державної реєстрації права власності задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) звільнити земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , з одночасним приведенням її у придатний для подальшого використання стан шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва - нежитлової будівлі літ. «Е-1», загальною площею 23.3 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна №101);

Скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права приватної власності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на об`єкт нерухомого майна, а саме: 1/2 частки нежитлової будівлі літ. «Е-1» загальною площею 23.3 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101; номер відомостей про речове право 35593336, внесене державним реєстратором приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Малаховою Г.І. індексний номер: 51248206 від 20.02.2020) та закриттям розділу 101 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;

Скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права приватної власності ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на об`єкт нерухомого майна, а саме: а саме: 1/2 частки нежитлової будівлі літ.«Е-1» загальною площею 23.3 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101; номер відомостей про речове право 35663148, внесене державним реєстратором приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Малаховою Г.І. індексний номер: 51322767 від 25.02.2020) та закриттям розділу 101 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.»

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Харківської обласної прокуратури (, реєстраційний рахунок UA0007171, банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, код класифікації видатків бюджету 2800) судовий збір у розмірі 4239,20 (чотири тисячі двісті тридцять дев`ять ) гривень 20 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь Харківської обласної прокуратури (, реєстраційний рахунок UA0007171, банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, код класифікації видатків бюджету 2800) судовий збір у розмірі 4239,20 (чотири тисячі двісті тридцять дев`ять ) гривень 20 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: Харківська міська рада, , м. Харків, м-н. Конституції, 7.

Відповідачі:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя О.М. Пасічник