Провадження №2/127/3925/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі судді Березовської О. А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , в інтересах якої діє представник- адвокат Покоєвич Андрій Олексійович, до Вінницької міської ради, яка знаходиться за адресою: м. Вінниця, вул. Соборна, буд. 59, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державний нотаріальний архів Вінницької області, приватний нотаріус Кравцова Ольга Миколаївна, про скасування арешту спадкового майна та визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В :

19.06.2025 ОСОБА_1 , в особі представника-адвоката Покоєвича А. О., звернулася до суду з заявою, яка за змістом є позовною заявою, до Вінницької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державний нотаріальний архів Вінницької області, приватний нотаріус Кравцова О. М., про скасування арешту спадкового майна та визнання права власності на спадкове майно.

Автоматизованим розподілом судової справи між суддями 19.06.2025 головуючим суддею була визначена суддя Березовська О. А. Справа передана судді канцелярією суду 20.06.2025.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до пунктів 2, 3, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

- зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При зверненні до суду з вказаним позовом представник позивача - адвокат Покоєвич А. О. посилається на порушення прав позивача як спадкоємця після смерті чоловіка ОСОБА_2 , оскільки позивач не має можливості успадкувати майно через накладений на нього арешт на підставі ухвали б/н Ленінського районного народного суду м. Вінниці.

Відповідно до частини 1, 2 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Представник позивача зазначає, що є підстави вважати, що ухвала Ленінського районного народного суду м. Вінниці від 13.08.1991 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним є підробленою. Разом з тим доказів, що ця ухвала є підробленою, позивачем суду не надано, а згідно зі ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд звертає увагу на те, що позивачем долучена до позовної заяви копія свідоцтва про смерть ОСОБА_4 , яка є нечитабельною, а також надано лише першу сторінку копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, що унеможливлює дослідження цих письмових доказів в судовому засіданні.

Отже, ОСОБА_1 необхідно надати вище зазначені письмові докази належної якості, що дасть можливість дослідити зміст наданих документів.

Крім того, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03.06.2016 року - позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред`явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 ЦПК). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

ОСОБА_1 відповідачем, тобто особою, яка має відповідати за пред`явленими вимогами, визначено тільку Вінницьку міську раду. Однак, як вбачається з копії ухвали Ленінського районного народного суду м. Вінниці від 13.08.1991 арешт на майно накладався для забезпечення позова ОСОБА_2 до ОСОБА_3 .

Проте позивачкою не було залучено до участі у справі ОСОБА_3 , або його правонаступників, можливих спадкоємців, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо спадкового майна.

З огляду на вищевикладене, позивачу необхідно визначитися зі сторонами у справі.

Суд звертаю увагу представника позивача - адвоката Покоєвича А. О., що Державний нотаріальний архів Вінницької області у вступній частині документа, який має назву "заява", а за своїм змістом, як вже зазначав суд, є позовною заявою, вказаний як третя особа, а в тексті позовної заяви зазначається фактично як відповідач, бо вказано, що арешт накладався в його інтересах.

Крім того, позивач в позовній заяві не зазначає письмові докази, які підтверджують її право на спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . З копії довіреності від 04.04.2024, яка надана позивачем у додатку до позовної заяви та Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №78039108, вбачається, що ОСОБА_2 був чоловіком позивачки, але письмовий доказ, який підтверджує цю фактичну обставину, позивачем в позовній заяві не зазначений та у додатках до позовної заяви не наданий.

Також позивач пред`являє вимогу про визнання за нею право власності на житловий будинок з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , але з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер інформаційної довідки 391462084 від 19.08.2024) вбачається, що власником майна зазначена ОСОБА_4 , хоча в тетсті позовної заяви представник позивача зазначає, що ОСОБА_2 за життя отримав у власніть та зареєстрував спірне нерухоме майно.

Позивач не зазначає в позовній заяві докази, які підтверджують або право власності спадкодавця ОСОБА_2 на спірне спадкове майно, або докази, які підтверджують, що ОСОБА_2 прийняв спадщину після смерті ОСОБА_4 , дата смерті якої в свідоцтві про смерть нерозбірлива.

Разом з позовною заявою представником позивача надано до суду клопотання про витребування додаткових доказів по справі, яке ніким не підписане.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Звертаючись до суду зі вказаним позовом, позивач заявив дві самостійні вимоги - немайнового та майнового характеру, а саме: про скасування арешту, накладеного на все нерухоме майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 та визнання за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок з прибудовами, господарськими будівлями і спорудами, що розташовується за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , проте до позовної заяви долучено документ, що підтверджує сплату судового збору на суму 1 211, 20 грн, квитанція № 4080-2598-3289-6206.

Зі змісту ст. 6 Закону України «Про судовий збір» слідує, що судовий збір сплачується за кожну позовну вимогу майнового та немайнового характеру, тобто за правилами цієї статті судовий збір сплачується за кожну вимогу окремо.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

З урахуванням перехідних положень ЦПК України в редакції, яка діє з 15.12.2017 року, а саме п. 15.2, станом на день постановлення даної ухвали, в суді функціонує автоматизована система документообігу суду.

Поняття автоматизованої системи визначено у п. 1.2.1. Положенням «Про автоматизовану систему документообігу суду», затвердженої рішення Ради суддів України від 11.11.2024 №39 зі змінами, внесеними згідно із рішенням Ради суддів України від 26.03.2025 № 15, у відповідності до якого автоматизована система - сукупність комп`ютерних програм і відповідних програмно-апаратних комплексів судів та Державної судової адміністрації України (далі - ДСА України), що забезпечує функціонування документообігу суду, обіг інформації між судами різних інстанцій та спеціалізацій, передачу інформації до центральних баз даних залежно від спеціалізації судів, захист від несанкціонованого доступу тощо;

У місцевих та апеляційних загальних судах (крім Київського апеляційного суду), у Вищому антикорупційному суді використовується комп`ютерна програма "Д-3", розроблена адміністратором автоматизованої системи для загальних судів (п. 1.4.3 Положення).

Отже, автоматизованою системою Вінницького міського суду Вінницької області є комп`ютерна програма «Д-3».

Вказаною вище програмою реалізовано функцію, щодо перевірки надходження коштів згідно платіжного документа, який поданий стороною, до спеціального фонду Державного бюджету України, шляхом надсилання в автоматичному режимі Державною казначейською службою України на адресу суду відомостей про зарахування таких коштів, та у разі їх надходження, в автоматичному режимі здійснюється поєднання платіжного документу із обліково-статистичною карткою (далі - ОСК) на цивільну справу, по якій було сплачено судовий збір.

Саме у вказаний вище спосіб, щодо виконання вимог ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд здійснює перевірку зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Як вбачається із комп`ютерної програми «Д-3» Вінницького міського суду Вінницької області по вказаній вище квитанції відсутнє підтвердження зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

Отже, документ, який позивачем надано на підтвердження сплати судового збору, а саме: квитанція № 4080-2598-3289-6206 на суму 1 211, 20 грн, судом не може бути визнаний як належний доказ про сплату судового збору по цій цивільній справі.

Відповідно до ч. 9 ст.185 ЦПК України заяви, скарги, клопотання, визначені ЦПК України, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

Окрім цього, відповідно до п. 3 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов (позовна вимога) підлягає грошовій оцінці.

Спосіб визначення ціни позову у позовах про визнання права власності на майно, передбачений ст.176 ЦПК України. Так, п. 2 ч. 1 цієї статті встановлено, що у позовах про визнання права власності на майно, ціна позову визначається вартістю майна.

При цьому у п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Позивач звертаючись до суду з позовною вимогою майнового характеру не зазначив ціну позову.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Суд вважає, що належним документом, який підтверджує дійсну (ринкову) вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», є звіт про оцінку майна.

В тексті позовної заяви позивач вказує дослівно таке: "Відповідно до Звіту про незалежну оцінку житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що розташовується за адресою: АДРЕСА_1 , ринкова вартість зазначеного становить грн". Звіт про незалежну оцінку житлового будинку у додатку до позовної заяви суду не наданий.

Отже, позовна заява не містить ціну позову, відсутні належні докази на підтвердження її розміру, тобто суд не має можливості встановити розмір судового збору при звернені позивача з вище зазначеною майновою позовною вимогою до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 01.01.2025 відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3 028, 00 грн.

З огляду на те, що позивач заявляє позовну вимогу стосовно нерухомого майна, яке має відповідну вартість, однак не зазначає ціну позову, не надала належних доказів про вартість спірного майна, позивачці необхідно доплатити судовий збір відповідно до проведеної оцінки майна та надати суду оригінал платіжного документу, а також небхідно надати суду платіжний документ, який підтверджує сплату судового збору в сумі 1 211, 20 грн за позовну вимогу немайного характеру - про скасування арешту.

За таких обставин, заяву, яка за змістом є позовною заявою, слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вище зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статтями 175-177, 185 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Покоєвич Андрій Олексійович, до Вінницької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державний нотаріальний архів Вінницької області, приватний нотаріус Кравцова Ольга Миколаївна, про скасування арешту спадкового майна та визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Надати позивачу строк сім днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в її мотивувальній частині.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати представнику позивача до особистого кабінету в системі «Електронний суд» та на електронну пошту, вказану в позовній заяві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олена БЕРЕЗОВСЬКА