Провадження № 2-о/369/210/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.07.2025 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Янченка А.В.,

при секретарі судового засідання Лисяк К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву заінтересованої особи ОСОБА_1 про залишення без розгляду заяви ОСОБА_2 , заінтересована особа: ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

21.10.2024 року заявник ОСОБА_2 звернулася до Києво-Святошинського районного з даною заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

27.03.2025 року від заінтересованої особи ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» до суду надійшла заява про залишення без розгляду заяви ОСОБА_2 , заінтересована особа: ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення.

Заява обґрунтована тим, що станом на дату подання даного клопотання в провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває об`єднана цивільна справа №369/22249/23, провадження №2/369/3619/24, в якій цивільну справу №369/15333/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про спільного майна та визнання майна особистою приватною власністю набутого під час шлюбу (яка перебувала в провадженні головуючого судді Янченко А.В), передали для розгляду та об`єднання в одне провадження з цивільною справою №369/22249/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності (яка перебуває в провадженні головуючого судді Фінагеєвої І.О), що підтверджуються ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області про об`єднання цивільних справ від 25.09.2024 у справі №369/22249/23 (ЄДРСР за посиланням: https://reyestr.court.gov.ua/Review/123624630).

Також, заінтересована особа вважає, що варто врахувати, що 04.03.2025 у справі № 369/22249/23 представником ОСОБА_2 , адвокатом Денисенко Євгеном Вікторовичем було подано клопотання про зупинення розгляду справи, до вирішення справи №369/17548/24. 10.03.2025 протокольною ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області (суддя: Фінагеєва І.О.) було відмовлено в задоволені даного клопотання.

У справах позовного провадження факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, як і інші юридичні факти, належить до предмета доказування і підлягає встановленню при ухваленні судового рішення, якщо цей факт пов`язаний з будь-якими заявленими позовними вимогами. Суд зобов`язаний встановити наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (стаття 76 ЦПК).

Велика Палата Верховного Суду також зазначає, що вимога про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу може бути вирішена в порядку окремого судового непозовного цивільного судочинства, що передбачено розділом IV ЦПК України, у випадку, якщо між сторонами не існує спору.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Отже, враховуючи, що в провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває об`єднана цивільна справа №369/22249/23, провадження №2/369/3619/24 про поділ майна подружжя де позивачем і відповідачем є тіж самі особи, що і у даній справі, відповідно до зазначеної вище практики Великої Палати Верховного Суду, заяву ОСОБА_2 , заінтересована особа: ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення суд має залишити без розгляду.

На підставі зазначеного, заінтересована особа ОСОБА_1 просив суд заяву ОСОБА_2 , заінтересована особа: ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення від 21.10.2024 залишити без розгляду.

Учасники справи у судове засідання 17.04.2025 року не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 9 ЦПК України ухвали суду проголошуються негайно після їх постановлення за правилами проголошення рішень суду.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Згідно ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.

Так, КЦС ВС у Постанові від 30 вересня 2022 року № 761/38266/14 (61-1091св21) роз`яснив, що якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, Якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Стаття 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України за №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення юридичних фактів, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Так, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

З вище наведеного вбачається, що встановлення факту, що має юридичне значення в окремому провадженні можливе при умові, що факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення та встановлення такого факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Оскільки судом встановлено, що між сторонами є спір щодо права власності та поділу майна подружжя, тобто наявний спір про право, тому заява ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, має бути залишена без розгляду, а сторонам роз`яснюється право на подачу позовної заяви на загальних підставах.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 293, 294, 334-338 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_2 , заінтересована особа: ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвалу складено та підписано: 08.07.2025 року.

Суддя А.В. Янченко