СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/6153/25

пр. № 2/759/3791/25

07 липня 2025 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Петренко Н.О.

за участю секретаря судових засідань Ганнисика А.А.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Індикатор-8» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири,

ВСТАНОВИВ:

І. Зміст позовних вимог.

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом до Житлово-будівельного кооперативу «ІНДИКАТОР - 8» (далі - ЖБК «ІНДИКАТОР - 8») про відшкодування майнової шкоди у розмірі 72 000,00 грн, моральної шкоди у розмірі 15 000,00 грн, а також судових витрат, пов`язаних з професійною правничою допомогою, посилаючись на те, що її квартира, розташована на останньому поверсі багатоквартирного будинку, постійно підтоплюється з 2016 року, що призвело до розповсюдження грибка по стінах та стелі. Позивач стверджує, що неодноразово зверталася до голови ЖБК «ІНДИКАТОР - 8» з проханням усунути проблеми протікання даху, проте її звернення були проігноровані або на них було надано формальні відповіді, які не вирішили проблему. На думку позивача, бездіяльність правління ЖБК призвела до пошкодження її майна та погіршення умов проживання, а також спричинила їй моральні страждання. Просить позов задовольнити.

ІІ. Процесуальні рішення у справі.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 28 березня 2025 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

ІІІ. Позиції учасників судового провадження.

Позивач у судовому засіданні позов підтримала та просила задовольнити з підстав викладених у позові.

Представник відповідача надав відзив, у якому заперечував проти задоволення позовних вимог. Вказав на відсутність належних та допустимих доказів, які б підтверджували причинно-наслідковий зв`язок між діями (бездіяльністю) ЖБК та заявленою шкодою. Відповідач зазначав, що проведені обстеження не виявили проблем стосовно протікання даху та залиття квартир позивача.

ІV. Фактичні обставини встановлені судом та норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи.

Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, необхідна одночасна наявність всіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, вина.

Позивачем заявлено вимогу про відшкодування майнової шкоди, пов`язаної з витратами на ремонт квартири у розмірі 72 000,00 грн. Проте, позивачем не надано належних доказів, які б підтверджували фактичний розмір понесених витрат на ремонт, а також причинний зв`язок між заявленою шкодою та протиправною поведінкою (бездіяльністю) ЖБК.

Акт обстеження від 08.02.2018 року , складений головою ЖБК, чітко зазначає, що "на стелі та несучих конструкціях технічного поверху не виявлено слідів недавніх витоків атмосферних опадів через дефекти покрівлі". Цей документ спростовує твердження позивача про постійні підтоплення з даху, які б свідчили про вину ЖБК

Посилання позивача на обстеження Комунальним підприємством "Київжитлоспецексплуатація" від 22.03.2018 р. не є однозначним доказом протікання саме з даху, що спричинило затоплення квартири. Хоча в акті і зазначено про "ділянки протікання з покрівлі" та "розгерметизацію рулонного покриття із наплавленого руберойду" , водночас у ньому вказуються інші можливі причини сирості у квартирі, такі як "недостатні теплоізоляційні характеристики горищного перекриття" , "конденсування парів побутової вологи на охолодженій поверхні" , "висока вологість повітря в квартирі та незадовільна робота витяжної вентиляції в приміщеннях кухні та санвузла". Ці висновки свідчать про комплексний характер проблеми і не виключають, що причиною пошкоджень могли бути інші фактори, не пов`язані з виключною відповідальністю ЖБК за стан даху.

Твердження позивача про те, що "ушкодження гідроізоляційного шару покриття над Квартирою" було визнано ЖБК у відповіді №101-06/23 від 19.06.2023 року , не є визнанням вини ЖБК у затопленні квартири через протікання даху, а лише свідчить про готовність виконати певний обсяг ремонтно-відновлювальних робіт силами посадових осіб ЖБК. Це не є безумовним доказом причинно-наслідкового зв`язку між діями ЖБК та заявленою шкодою.

Крім того, позивачем не надано експертного висновку щодо причин виникнення грибка та затоплень у квартирі. Заява позивача про неможливість проведення експертизи до рішення суду не звільняє її від обов`язку довести свої позовні вимоги належними та допустимими доказами.

Відповідно до статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Оскільки позивачем не надано беззаперечних доказів протікання саме з даху та причинно-наслідкового зв`язку між діями чи бездіяльністю ЖБК та завданою шкодою, суд вважає позовні вимоги необґрунтованими.

Щодо моральної шкоди, позивач посилається на моральні страждання, пов`язані із залиттям квартири, що призвело до погіршення зовнішнього вигляду квартири, антисанітарних умов, а також через ставлення правління ЖБК та звинувачення. Згідно з пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд зазначає, що позивачем не надано достатніх об`єктивних доказів її заподіяння (наприклад, медичних довідок, висновків психолога). Суб`єктивні відчуття Позивача про підвищення тиску та необхідність приймати заспокійливі засоби не є достатнім доказом для стягнення моральної шкоди у заявленому розмірі.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено наявності всіх елементів складу цивільного правопорушення, необхідних для покладення відповідальності на відповідача. Позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження як факту заподіяння шкоди в заявленому розмірі, так і причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) ЖБК та виникненням шкоди.

Керуючись статтями 11, 1165, 1166 Цивільного кодексу України, статтями 4, 81, 175, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «ІНДИКАТОР - 8» про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири - відмовити

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя Н.О. Петренко