1Справа № 335/6437/25 2/335/2858/2025
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
03 липня 2025 року м. Запоріжжя
Суддя Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя Крамаренко І.А., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області про зняття арешту з нерухомого майна, -
30.06.2025 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області про зняття арешту з нерухомого майна.
Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Однак, ознайомившись із вказаною позовною заявою та доданими матеріалами, приходжу до висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.
Відповідно до позовної заяви позивачем заявлено вимоги, в яких просить: скасувати арешт від 08.07.2005 за реєстраційним номером обтяження 2167811, зареєстрований Третьою запорізької державною нотаріальною контору м. Запоріжжя, накладений на підставі постанови від 29.06.2005 слідчого прокуратури м. Запоріжжя, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис про арешт вказаної квартири.
Згідно з положеннями п. 2 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Крім того, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.
Відповідачем у позовній заяві позивач зазначив Вознесенівську окружну прокуратуру м. Запоріжжя Запорізької області, до якої відсутні позовні вимоги відповідно до змісту позовних вимог, що наведений у позовній заяві. Крім того, у позовній заяві також не зазначено обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а саме які права, свободи чи інтереси позивача порушено вказаним відповідачем.
При цьому, звертаю увагу на те, що окружні прокуратури не зареєстровані як юридичні особи, а тому не мають необхідного обсягу цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, та підпорядковуються відповідним обласним прокуратурам, які є юридичними особами.
Водночас, в порушення вказаних приписів ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем належним чином не обґрунтовано позовну вимогу про виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запису про арешт вищевказаної квартири, та не конкретизовано до якого саме відповідача пред`явлено цю вимогу.
Відповідно до статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.
Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня матеріальна і процесуальна заінтересованість у справі. Саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір.
Отже, позивачеві необхідно визначитися із колом осіб - учасників справи (суб`єктним складом), зокрема, зазначити відповідача, до якого звернуто позовні вимоги, обґрунтувавши відповідне звернення.
Крім того, позивачем у позові за викладених обставин, не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, зокрема, не надано доказів щодо завершення кримінальної справи (результату остаточного рішення), в рамках якої накладено арешт, як зазначає позивач.
Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Як убачається з тексту позовної заяви, позивачем при зверненні до суду з вказаним позовом заявлено дві вимоги немайнового характеру.
Станом на 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3 028,00 грн., тобто за подання у 2025 році позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 211,20 грн. Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за кожну позовну вимогу немайнового характеру в розмірі 1 211, 20 грн.
Водночас встановлено, що до позовної заяви надано квитанцію до платіжної інструкції від 30.06.2025 про сплату позивачем судового збору у розмірі 1211,20 грн.
Отже, враховуючи, що позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, позивачу необхідно сплатити судовий збір за другу позовну вимогу немайнового характеру у розмірі 1211,20 грн. та надати суду відповідний підтверджуючий документ.
Вищевказані недоліки перешкоджають суду вирішити питання про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у цій справі.
Право на звернення до суду не є абсолютним і на цьому неодноразово зауважував Європейський суд з прав людини, оскільки певна визначена процедура звернення за захистом свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права повинна бути передбачена нормами національного законодавства. За таких обставин кожна особа, звертаючись до суду із позовом, повинна дотримуватися порядку (рішення «Голдер проти Великої Британії» від 21.12.1975 року).
Згідно з ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунуть недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Таким чином, оскільки встановлено, що позовна заява подана до суду з порушенням вимог Цивільного процесуального кодексу України, вважаю, що її слід залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині даної ухвали, шляхом подання суду оновленої позовної заяви з зазначенням вищевикладених даних та подання документів, що підтверджують сплату судового збору у відповідному розмірі. В іншому випадку заява буде вважатися неподаною і буде повернута заявнику.
Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області про зняття арешту з нерухомого майна залишити без руху.
Надати позивачу строк для усунення недоліків позову терміном 10 (десять) календарних днів з дня вручення (отримання) ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Роз`яснити заявнику, що у разі невиконання вимог цієї ухвали заява буде вважатись неподаною і буде повернута.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. За правилами ст.353 ЦПК України, ухвала про залишення позовної заяви без руху окремо від рішення суду не оскаржується.

Суддя І.А. Крамаренко