ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 535/1109/24 Номер провадження 22-ц/814/2889/25Головуючий у 1-й інстанції Мальцев С. О. Доповідач ап. інст. Чумак О. В.
У Х В А Л А

23 червня 2025 року м. Полтава

Суддя Полтавського апеляційного суду Чумак О.В., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Котелевського районного суду Полтавської області від 15 квітня 2025 року, ухвалене суддею Мальцевим С.О.

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Споживчий центр" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Котелевського районного суду Полтавської області від 15 квітня 2025 року позов ТОВ "Споживчий центр" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Споживчий центр" заборгованість за кредитним договором в розмірі 17838 грн. та судовий збір у сумі 2422,40 грн.

Не погодившись з даним рішенням суду, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку подавши через систему «Електронний суд» апеляційну скаргу.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 03 червня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Котелевського районного суду Полтавської області від 15 квітня 2025 року залишено без руху з підстав несплати судового збору та надано апелянту строк протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

16 червня 2025 року від ОСОБА_1 до суду надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі.

Клопотання обгрунтоване тим, що ОСОБА_1 є учасником бойових дій, на момент подання апеляційної скарги він не має постійного доходу, має скрутне матеріальне становище, на утриманні держави не перебуває, соціальних допомог чи виплат не отримує. Майна, яке може бути реалізоване для покриття судового збору не має.

На підтвердження скрутного матеріального стану ОСОБА_1 надав копію посвідчення учасника бойових дій, відомості з АТ КБ «ПриватБанк» про відсутність коштів на його рахунках та відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів за період з 1 кварталу 2025 року по 2 квартал 2025 року, а саме за лютий-квітень 2025 року.

Відповідно до частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, стаття 8 Закону України «Про судовий збір» містить вичерпний перелік підстав, які суду необхідно врахувати для вирішення питання, зокрема, про відстрочення сплати судового збору.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

ЄСПЛ вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення у здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і у строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

За змістом статті 136 ЦПК України, статті 8 Закону України «Про судовий збір», з урахуванням наведеної практики ЄСПЛ, основною підставою для звільнення особи від сплати судового збору (крім осіб, які звільненні від такої сплати в силу вимог статті 5 Закону України «Про судовий збір») є скрутний майновий стан, який особа повинна довести належними доказами.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

ОСОБА_1 на підтвердження скрутного матеріального стану були надані відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів за період з 1 кварталу 2025 року по 2 квартал 2025 року, а саме за лютий-квітень 2025 року, а не за попередній календарний рік, як того вимагають положення п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», що унеможливлює суд встановити, що судовий збір у сумі 2906,88 грн. перевищує 5 % його розміру річного доходу.

Заявник не надав достатніх доказів про реальний розмір його доходів, наявність рухомого і нерухомого майна, рахунків у банківських установах, тощо.

Долучені відповідачем відомості з АТ КБ «ПриватБанк» в яких зазначено, що станом на 03.06.2025 залишок коштів по рахунках ОСОБА_1 становить 1 гривня 21 копійка, не свідчить про скрутний майновий стан відповідача.

Враховуючи вищевикладене, правові підстави для задоволення клопотання відповідача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги відсутні.

Відповідно до вимог статей 185, 357 ЦПК України, суддя, встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог статті 356 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення її без руху, про що повідомляє відповідну особу і надає строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

З урахуванням наведеного, особі, яка подає апеляційну скаргу, слід сплатити судовий збір у розмірі 2906,88 грн. та надати суду апеляційної інстанції документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави відстрочення сплати судового збору відповідно до закону.

На підставі ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

За таких обставин апелянту слід продовжити строк на виконання вимог ухвали Полтавського апеляційного суду від 03 червня 2025 року.

Керуючись ст. 127 ЦПК України, -

У Х В А Л И Л А:

Продовжити процесуальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Котелевського районного суду Полтавської області від 15 квітня 2025 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не усунення зазначених недоліків скарга вважається неподаною та повертається скаржнику.

Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Чумак