Справа № 143/573/25
УХВАЛА

Іменем України

30.06.2025 року м. Погребище

Суддя Погребищенського районного суду Вінницької області Тітова Т. Л., ознайомившись з матеріалами справи за позовом ОСОБА_1 , в інтересах кого діє адвокат Скрицький Роман Леонідович, до ОСОБА_2 про витребування транспортного засобу з чужого незаконного володіння,

установила:

23.06.2025 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Скрицький Р. Л. через систему «Електронний суд» звернувся до суду з позовом, в якому просить витребувати у ОСОБА_2 транспортний засіб на користь ОСОБА_1 , власника цього транспортного засобу на підставі свідоцтва про реєстрацію серії НОМЕР_1 від 29.01.2019 (т.з. марка «Форд Фокус», 2000 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_2 ).

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі суддя дійшла висновку про залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви встановлено статтями 175, 177 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього кодексу.

Частиною 6 та 7 ст. 43 ЦПК України передбачено, що процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи (якою в силу положень ч. 2 ст. 174 ЦПК України є позовна заява) та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до ч. 6 ст. 14 зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

З огляду на викладене, оскільки позовна заява подана представником позивача до суду в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, а відповідач у справі не належить до суб`єктів, які в силу процесуального закону зобов`язані зареєструвати електронний кабінет, і позовна заява не містить відомостей про наявність у відповідача електронного кабінету, подаючи вказаний позов до суду, представник позивача повинен був долучити до позовної заяви доказ надсилання відповідачу копії позовної заяви із додатками, саме у паперовій формі та із описом вкладення.

Отже, позов подано без додержання вимог чинного законодавства, а саме до позову представником позивача не додано доказів надсилання листом з описом вкладення відповідачу копій поданих до суду документів.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом п. п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, заявленої фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Предметом позову у цій справі є вимога про витребування транспортного засобу з чужого незаконного володіння на користь ОСОБА_1 , який є власником на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу (серія НОМЕР_1 від 29.01.2019 транспортний засіб марки «Форд Фокус», 2000 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_2 ).

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином, заявлена представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Скрицьким Р. Л. позовна вимога в розумінні змісту наведених вище приписів законодавства є майновою вимогою, тобто судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру.

Однак, представником позивача у позовній заяві зазначено, що позов не містить вимог майнового характеру.

Разом з тим, хоча позовна заява й містить докази сплати судового збору в сумі 1 211 грн 20 коп., однак не містить належних доказів, які б підтверджували дійсну вартість спірного майна, а відтак і дійсну ціну позову.

Отже, представником позивача у позовній заяві не зазначено дійсну вартість спірного майна та не надано доказів на підтвердження його вартості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

У зв`язку з викладеним, позивачу (представнику позивача) слід визначити ціну позову, яка визначається вартістю майна, щодо якого позивач заявляє вимоги, надати суду докази вартості такого майна та, в разі необхідності, доплатити судовий збір у встановленому порядку та розмірі на рахунок: отримувач коштів ГУК у Вінницькій області/ м. Погребище/22030101, код отримувача 37979858, МФО 899998, рахунок отримувача UA0002892, код класифікації доходів 22030101, призначення платежу Погребищенський районний суд Вінницької області.

У рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 Конституційний Суд України встановив, що конституційне право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Згідно з частиною 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вказане вище, вважаю за доцільне позовну заяву залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 175-177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суддя

ухвалила:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах кого діє адвокат Скрицький Роман Леонідович, до ОСОБА_2 про витребування транспортного засобу з чужого незаконного володіння залишити без руху.

Надати позивачу чи його представнику строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення викладених у її мотивувальній частині недоліків.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат щодо сплати судового збору може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Вінницького апеляційного суду через Погребищенський районний суд Вінницької області.

В іншій частині ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя