Справа № 367/1263/22
Провадження №2/367/699/2025
УХВАЛА

Іменем України

23 червня 2025 року Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Шестопалової Я.В.,

при секретарі Пронченко О.С.,

за участі

позивача ОСОБА_1 ,

відповідачки ОСОБА_2 ,

представника відповідачки ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в :

У проваджені Ірпінського міського суду Київської області гребує вказана цивільна справа.

Представником відповідачки ОСОБА_3 була подана зустрічна позовна заява, в якій просить суд поновити строк для подачі зустрічного позову у справі № 367/1263/22; прийняти зустрічний позов; здійснити поділ спільної сумісної власності подружжя: транспортного засобу «DAEWOO NEXIA», 2006 року випуску, VIN НОМЕР_1 , об?єм двигуна 1498 см3, зареєстрованого на ОСОБА_1 , пенсії за вислугою років ОСОБА_1 , пенсійна справа ФА-145464 в Головному управлінні ПФУ в м. Києві з 01.01.2007 по 19.11.2021; визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 автомобіля «DAEWOO NEXIA», 2006 року випуску, VIN НОМЕР_1 ; визнати за ОСОБА_2 право на 1/2 пенсійного забезпечення за вислугою років ОСОБА_1 з 01.01.2007 по 19.11.2021; звільнити ОСОБА_2 від сплати судового збору.

Ухвалою суду від 28.05.2025 року було відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору, зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільної сумісної власності подружжя залишено без руху та надано 10-денний строк на усунення недоліків зустрічної позовної заяви.

23.06.2025 року відповідачка ОСОБА_2 подала до суду заяву про виправлення недоліків зустрічної позовної заяви, а також заяву про зменшення і розстрочення сплати судового збору.

У підготовчому судовому засіданні позивач ОСОБА_1 не заперечував щодо прийняття зустрічного позову.

У підготовчому судовому засіданні відповідачка ОСОБА_2 просила прийняти до розгляду зустрічний позов та розстрочити сплату судового збору.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідачки ОСОБА_3 просив прийняти до розгляду зустрічний позов та звільнити відповідачку від сплати судового збору.

Дослідивши матеріали первісного та зустрічного позову, суд дійшов висновку про доцільність її прийняття до спільного розгляду із первісним позовом, а також наявність підстав для відстрочення відповідачці сплати судового збору, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що згідно позовної заяви, ОСОБА_1 просить визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину спільного сумісного майна подружжя, а саме 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_1 (право власності на 1/2 частину земельної ділянки, площею 0,1000 га, кадастровий номер :01:124:0060, що призначена для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму сплаченого судового збору в розмірі 7443 грн. 00 коп.

Згідно зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 просить суд поновити строк для подачі зустрічного позову у справі № 367/1263/22; прийняти зустрічний позов; здійснити поділ спільної сумісної власності подружжя: транспортного засобу «DAEWOO NEXIA», 2006 року випуску, VIN НОМЕР_1 , об?єм двигуна 1498 см3, зареєстрованого на ОСОБА_1 , пенсії за вислугою років ОСОБА_1 , пенсійна справа ФА-145464 в Головному управлінні ПФУ в м. Києві з 01.01.2007 по 19.11.2021; визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 автомобіля «DAEWOO NEXIA», 2006 року випуску, VIN НОМЕР_1 ; визнати за ОСОБА_2 право на 1/2 пенсійного забезпечення за вислугою років ОСОБА_1 з 01.01.2007 по 19.11.2021.

Відповідно до п. 3 частини другої статті 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до частин першої, другої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасниками справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Поновлення процесуального строку - це відновлення судом права учасників справи на здійснення певної процесуальної дії в межах строку, встановленого законом, без призначення будь-якого нового строку.

Поновлення строку здійснюється судом щодо процесуальних строків, встановлених цивільним процесуальним законодавством для вчинення учасниками справи певних процесуальних дій, у разі їх пропущення з поважних причин, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Судом встановлено, що строк для пред`явлення зустрічного позову, відповідач ОСОБА_2 пропустила у зв`язку з відсутністю знань у сфері права, неналежним рівнем на думку ОСОБА_2 надання безоплатної правничої допомоги.

Виходячи з вищенаведеного, суд дійшов висновку про те, що клопотання позивача за зустрічним позовом про поновлення строку на подання зустрічного позову, з огляду на наведені обставини та обґрунтування щодо необхідності поновлення строку на подання зустрічного позову, задля дотримання принципів цивільного судочинства та з метою повного та всебічного розгляду справи, суд дійшов висновку про його задоволення та поновлення строку на подання зустрічного позову.

У відповідності до вимог ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 13.03.2019 року у справі № 916/3245/17 зазначила, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Крім того, згідно висновку Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 року у справі № 910/2987/18 взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним. Тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

При постановленні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

Таким чином, суд дійшов до висновку, що спір між сторонами виник із одних правовідносин, вимоги за первісним та зустрічним позовами взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, форма і зміст зустрічної позовної заяви відповідає вимогам ст. ст. 175, 177, 193, 194 ЦПК України, підстав для залишення зустрічної позовної заяви без руху або її повернення не вбачається, суд вважає за необхідне прийняти зустрічний позов та об`єднати його в одне провадження з первісним.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України - суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір".

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Вирішуючи такі заяви, суд повинен враховувати те, що якщо при сплаті необхідних судових витрат середньомісячний дохід особи буде меншим від рівня прожиткового мінімуму, встановленого законом для відповідної категорії осіб, тоді в суду є підстава для застосування заходів щодо зменшення, звільнення, розстрочення або відстрочення сплати судового збору.

Крім того, судові витрати це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R(81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, враховуючи положення п.1 ст.6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі Креуз проти Польщі (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв`язку із цим, при здійсненні правосуддя в цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані із судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до статей 133, 136 ЦПК України, Закону України Про судовий збір, а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Приписами ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

При цьому положення Закону України Про судовий збір кореспондуються з положеннями ст. 2 ЦПК України, якими розкривається зміст однієї із засад цивільного судочинства, а саме, рівності всіх учасників процесу перед законом і судом. Так, згідно приписів вказаної статті усі учасники цивільного процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників цивільного процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Таким чином, всі учасники процесу є рівними при здійсненні своїх прав та обов`язків, в тому числі у питанні необхідності сплати судового збору.

У розумінні приписів ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, позивач (за зустрічним позовом) має довести існування фінансових труднощів.

Позивачем за зустрічним позовом на підтвердження майнового стану надано довідку про доходи №6821 8780 1421 2890 ,відповідно до якої пенсія позивачки за зустрічним позовом з 01.01.2022 року по 28.02.2025 року складає 103 566,59 гривень, інших доказів на підтвердження майнового стану та джерел доходу позивачем за зустрічним позовом не надано.

Крім того, вищевказана довідка самі по собі, не охоплюює повний дохід фізичної особи, оскільки, окрім зазначених доказів, доказами, які у своїй сукупності підтверджують дохід фізичної особи, зокрема, є: банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, документи про заборгованість за комунальні послуги, документи про стягнення заборгованості з особи в межах виконавчого провадження, відомості про відсутність рухомого чи нерухомого майна, від яких особа може отримувати доходи, тощо.

Слід врахувати, що позивачка за зустрічним ОСОБА_2 долучила до матеріалів справи копію договору про надання послуг від 02.05.2025 року, з якого вбачається, що ОСОБА_2 надає патронажні послуги, за які щомісячно отримує 10 000 грн., тобто отримує додатковий дохід.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Вирішуючи клопотання позивачки за зустрічним позовом та її представника, суд урахував, що зазначені ними обставини та надані докази не є безумовними підставами для зменшення розміру сплати судового збору та звільнення від сплати судового збору, оскільки на їх підтвердження не надано суду доказів реального майнового стану позивачки за зустрічним позовом (наявність рухомого і нерухомого майна, рахунків у банківських установах, тощо), який перешкоджає виконати вимоги законодавства щодо оплати зустрічного позову судовим збором.

Таким чином, клопотання позивачки за зустрічним позовом в частині зменшення розміру сплати судового збору та клопотання представника позивачки за зустрічним позовом про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

У відповідності до п. 1. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», станом на 01.01.2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 грн.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Так, позивачем за зустрічним позовом вказана ціна позову у розмірі 4 557 649,34 грн.

Таким чином, позивачка за зустрічним ОСОБА_2 має сплатити судовий збір у розмірі 15140,00 грн.

Разом із тим, огляду на вищевикладене, з метою надання доступу до правосуддя, враховуючи пенсійний вік позивачки за зустрічним позовом та обставини, на які вона посилається, суд приходить до висновку про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Керуючись ст. ст. 174,175,193 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Поновити ОСОБА_2 строк на подання зустрічної позовної заяви.

Прийняти до розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільної сумісної власності подружжя.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільної сумісної власності подружжя об`єднати в одне провадження для спільного розгляду з позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

У задоволенні клопотання представника відповідачки ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Клопотання відповідачки ОСОБА_2 про зменшення і розстрочення сплати судового збору задовольнити частково.

Відстрочити ОСОБА_2 сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільної сумісної власності подружжя.

В іншій частині клопотання відповідачки ОСОБА_2 відмовити.

Визначити відповідачу за зустрічним позовом п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на зустрічну позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч. 3, 5 ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч. 3, 5 ст.178 ЦПК України копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Я.В. Шестопалова