Справа № 646/2857/25
№ провадження 2/646/2403/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2025 року м.Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі судді Демченко І.М., за участю секретаря Кочитової Я.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Харкові позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , в інтересах якої на підставі договору про надання правової допомоги діяла адвокат Бакшеєва Аліна Вячеславівна, звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу, зареєстрованого 09.02.1991 відділом реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову № 12 Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 269, з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 03.04.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

25.06.2025 до суду надійшло повідомлення від адвоката Бакшеєвої А.В. про розірвання договору про правничу допомогу ОСОБА_1 та припинення у зв`язку з цим повноважень адвоката щодо представництва інтересів клієнта у цій справі.

Позивач ОСОБА_1 у судові засідання, призначені 29.04.2025, 20.05.2025 та 25.06.2025 не з`явилася, про причини неявки не повідомила; особистих заяв про розгляд справи у її відсутність та підтримання позовних вимог щодо розірвання шлюбу не надала.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору, що відповідає положенням частини п`ятою статті 223 ЦПК України.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно зі статтями 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Європейський суд з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06 від 16 лютого 2017 року, вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, що у свою чергу узгоджується із правовим висновком Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки, що узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеної у постановах від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21) та від 28.10.2021 у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21).

При цьому, суд звертає увагу, що позивач ОСОБА_1 не була позбавлена можливості протягом тривалого строку перебування в провадженні суду цієї справи, поцікавитися станом розгляду справи, заявити клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з дотриманням положень статті 212 ЦПК України, залучити до участі у справі іншого представника.

Крім того, до позовної заяви долучена лише копія свідоцтва про шлюб, яка містить розбіжності у даті народження відповідача ОСОБА_2 , а саме: « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що унеможливлює однозначну ідентифікацію судом особи відповідача. Зазначені недоліки поданих до суду документів можуть бути усунені позивачем, адже суд позбавлений можливості випробовувати докази та замінювати неналежного відповідача за власною ініціативою.

Враховуючи, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явилася в судове засідання, не повідомила про причини неявки та заяву про розгляд справи за її відсутності не надала, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 257, ст.ст. 260-261 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,- залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст ухвали складено 25.06.2025.

Суддя І.М.Демченко