Номер справи 237/1847/21
Номер провадження 2/171/1296/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

26.06.25 м. Апостолове

Апостолівський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Ліпчанського С.М.,

за участю секретаря судового засідання Бахтіяровій Н.В.,

прокурора Каіри Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом керівника Покровської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища,

ВСТАНОВИВ:

До Апостолівського районного суду Дніпропетровської області надійшов цивільний позов керівника Покровської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища

Покровською окружною прокуратурою, на виконання повноважень, передбачених ст.131-1 Конституції України встановлено, що 20.09.2020 старшим державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління державного агентства рибного господарства у Донецькій області складено протокол про адміністративне правопорушення №003522 відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Постановою судді Мар`їнського районного суду Донецької області від 11.11.2020 у справі №237/3875/20 ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні зазначеного правопорушення і призначено стягнення у вигляді 340 грн. штрафу в дохід держави.

Із матеріалів справи вбачається, що в порушення вимог п. 3.14, 4.6, 4.11 Правил любительського і спортивного рибальства, 20.09.2020 о 14:20 годині, ОСОБА_1 перебуваючи на Курахівському водосховищі поблизу міста Курахове Мар`їнського району Донецької області, який здійснював лову риби та впіймав раків в кількості 264 штук, загальною вагою 5 кг, за що передбачена відповідальність ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Вказана вище постанова суду ОСОБА_1 не оскаржувалась, яка 24.11.2020 набрала законної сили.

Згідно проведеного розрахунку матеріальної шкоди до протоколу №003522 своїми неправомірними діями ОСОБА_1 заподіяв шкоду у розмірі 6732 грн., яка розрахована з урахуванням вимог постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

За даними Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області завдана матеріальна шкода добровільно ОСОБА_1 не відшкодована, а отже підлягає стягненню у цивільному порядку.

Прокурор у судовому засіданні позовні вимоги підтримала.

Відповідач та треті особи судове засідання не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином.

У відповідності до вимог ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З огляду на викладене, суд зі згоди позивача вирішує справу на підставі наявних у справі доказів відповідно ст. 280 ЦПК України.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши надані докази, суд встановив наступне.

Згідно з ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Згідно з ч.6 ст. 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення є обов`язковою для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 КУпАП, питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, на виконання приписів ч. 3 ст. 40 КУпАП судом при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 питання щодо відшкодування ним шкоди, завданої рибному господарству України не вирішено.

Згідно з ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

При цьому, у пункті 3.15.1 Правил любительського і спортивного рибальства зазначено, що забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної і морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених цією Конституцією.

Відповідно до вимог ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Згідно зі ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Ці кошти направляються на охорону та відтворення об`єктів тваринного світу згідно з постановою Кабінету Міністрів України №1147 від 17.09.1996.

Відповідно до ст. 3 ЗУ «Про тваринний світ» об`єкти тваринного світу є дикі тварини хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі.

Відповідно до ст. 10 ЗУ «Про тваринний світ» зазначено, що громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ст.63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

За таких обставин, суд вважає позовні вимоги керівника Покровської окружної прокуратури Донецької області про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є законними та обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховується до спеціального фонду в складі місцевого бюджету, тобто до місцевого природоохоронного фонду за місцем нанесення шкоди довкіллю.

Враховуючи те, що незаконний вилов риби здійснено на водоймі, що розташована на території, яка відноситься до Курахівської міської територіальної громади Покровського району Донецької області, у зв`язку із чим грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, перераховується на рахунок місцевого бюджету відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 69-1 БК України.

За таких обставин з відповідача, враховуючи «Такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», затверджених постановою Кабінету Міністрів України за №1209 від 21 листопада 2011 року, підлягає стягненню шкода в розмірі 6732 (шість тисяч сімсот тридцять дві) грн. заподіяна незаконним добуванням (збиранням) цінних видів водних біоресурсів.

Судові витрати необхідно стягнути з відповідача на користь позивача у відповідності зі ст. 141 ЦПК України у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн.

На підставі викладеного, ст.ст. 69, 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 1166 ЦК України, керуючись ст.ст.12, 81, 141, 259, 263-265, 280 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов керівника Покровської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь держави (рахунок UA0005682, отримувач: Донецьке ГУК/Курахівська МТГ/24062100, ідентифікаційний код юридичної особи 37967785, назва банку: Казначейство України, код платежу 24060300 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності») шкоду, заподіяну незаконним виловом раків у сумі 6732 (шість тисяч сімсот тридцять два) гривень 00 (нуль) копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Донецької обласної прокуратури (ідентифікаційний код юридичної особи: 25707002, юридична адреса: вул. Університетська, 6, м. Маріуполь, Донецька область, 87500, розрахунковий рахунок UA0016251, Держказначейська служба України м. Київ, МФО 820172, отримувач Донецька обласна прокуратура) витрати зі сплати судового збору в сумі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя С.М. Ліпчанський