БАРАНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 273/951/24
Провадження № 2/273/306/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2025 року м.Баранівка

Баранівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Бєлкіної Д.С., при секретарі судових засідань Стаднюк В.В., позивача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка за правилами загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Баранівської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 терміном 1 (один) місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті залишилася спадщина , а саме: автомобіль марки DAEWOO LANOS, 2005 року випуску, земельна ділянка площею 1,4358 га з кадастровим номером :036000:0387, та земельна ділянка площею 1,522 га з кадастровим номером :03:000:0230, які розташовані на території Йосипівського старостату, та квартира в м. Київ. Він є сином померлої ОСОБА_2 та спадкоємцем першої черги. Нотаріус відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину, яка належала ОСОБА_2 , оскільки він пропустив строк для прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку вважає те, що він постійно хворів, перебував на лікуванні, не мав коштів, а тому вирішив займатися питаннями прийняття спадщини пізніше. Про строки звернення до нотаріуса не знав і вважав, що може це зробити у будь-який зручний для нього час.

Ухвалою Баранівського районного суду Житомирської області від 27.01.2025 року справу прийнято до провадження судді та призначено до підготовчого засідання, в яке викликано учасників справи.

Ухвалою Баранівського районного суду Житомирської області від 04.04.2025 року підготовче провадження по справі закрито, справу призначено до судового розгляду.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні свої позовні вимоги підтримав повністю, просив їх задовольнити, пояснив, що знає про те, що спадщину після смерті матері прийняв його рідний брат, оскільки йому про це повідомив нотаріус, проте він не бажає залучати брата до справи ні відповідачем, ні співвідповідачем, оскільки не вважає це за доцільне.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. Згідно поданої заяви від 06.08.2024 року Баранівська міська рада не заперечує проти задоволення позовних вимог в разі підтвердження їх належними та допустимими доказами .

Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши письмові матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Хмельницький Хмельницької області , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис №199 (а.с.10).

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_1 , виданого повторно серії НОМЕР_2 від 15.07.2011 року ОСОБА_2 є його матір`ю (а.с.9).

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав ОСОБА_2 є власником земельних ділянок площею 1,4358 га з кадастровим номером :036000:0387, та площею 1,522 га з кадастровим номером :03:000:0230, для ведення особистого селянського господарства, що знаходяться на території Йосипівського старостату, та квартири загальною площею 43,8 кв.м. , що знаходиться у АДРЕСА_1 (а.с.17-20).

Згідно копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , власником легкового автомобіля DAEWOO LANOS, 2005 року випуску , реєстраційний номер НОМЕР_4 , є ОСОБА_2 (а.с.21).

Згідно повідомлення завідувача Баранівської державної нотаріальної контори №269/01-16 від 09.04.2024 року ОСОБА_1 було повідомлено, що ним пропущено 6-ти місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ( а.с.16).

Згідно копії виписки із медичної карти стаціонарного хворого, ОСОБА_1 перебував у стаціонарі в період з 27.10.2020 року по 09.11.2020 року ( а.с.11).

Згідно копії медичної карти ОСОБА_1 він періодично звертався за медичною допомогою до різних лікарів, про що свідчать відповідні записи ( а.с. 22- 42).

Як вбачається з матеріалів спадкової справи №343/2020 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , відкритої 05.11.2020 року, яка надійшла до суду на запит, спадщину після смерті ОСОБА_2 прийняв її син ОСОБА_3 , який подав відповідну заяву про це 05.11.2020 року . Крім того, спадщину прийняв її чоловік ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , оскільки на момент смерті ОСОБА_2 проживав і був зареєстрований з нею за адресою АДРЕСА_2 (а.с.58-67).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Статтею 1272 ЦК також визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

Згідно наявним матеріалам справи, після смерті ОСОБА_2 була заведена спадкова справа , із заявою про прийняття спадщини звернувся син померлої ОСОБА_3 , а також спадкоємцем за законом першої черги є чоловік померлої ОСОБА_4 , який на день смерті ОСОБА_2 проживав і був зареєстрований з нею за адресою: АДРЕСА_2 . Заяви вищевказаних осіб про відмову у прийнятті спадщини в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до частин першої, третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. На відміну від позивача, відповідач -це особа, яка, на думку позивача або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

У постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) Велика Палата Верховного Суду зробила висновок про те, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та ухвалює рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

У постанові від 28 жовтня 2020 року у справі № 761/23904/19 (провадження № 61-9953св20) Верховний Суд зазначив, що визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням потрібного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.

У постанові від 21 липня 2022 року у справі № 662/2401/20 (провадження № 61-17108св21) Верховний Суд зазначив, що належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, тобто особи, визначені за заповітом або за законом, які звернулися у передбаченому порядку та строки із заявами про прийняття спадщини, відкритої після смерті спадкодавця, та прийняли цю спадщину або вважаються такими, які прийняли спадщину. Саме в межах розгляду позову, пред`явленого до спадкоємця, який прийняв спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, і має доводити поважність причин пропуску строку необізнаність про існування заповіту на його користь, а також обґрунтовувати послідовність своїх дій та поведінки як спадкоємця.

Таким чином, у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, належними відповідачами є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування.

Таким чином у даній цивільній справі належними відповідачами є спадкоємці, що прийняли спадщину син та чоловік померлої ОСОБА_2 , а не Баранівська міська рада, про що було роз`яснено позивачу як під час підготовчого так і судового засідання, проте останній не бажав залучати їх до участі у справі , оскільки не вважав доцільним.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною та достатньою підставою для відмови у задоволенні такого позову, а тому суд вважає за недоцільне встановлювати інші обставини справи, оскільки незалежно від їх встановлення позов не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову ОСОБА_1 необхідно відмовити.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, в разі відмови від позову залишається за позивачем. Проте при зверненні до суду з вказаним позовом, позивач ОСОБА_1 судовий збір не сплачував, оскільки відповідно до Закону України «Про судовий збір» має пільги щодо сплати судового збору, як інвалід другої групи.

Керуючись ст.4, 12-13,76-81, 89, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Баранівської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Бєлкіна Д.С.