Провадження № 2-о/761/390/2025
У Х В А Л А

26 червня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Осаулов А.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Козелецька селищна рада Бобруйківського старостинського округу Козелецького району Чернігівської області, про встановлення фактів,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва в червні 2025 р. надійшла зазначена заява, за якою заявник просила: 1) встановити юридичний факт, що ОСОБА_3 , ОСОБА_3 і ОСОБА_3 ївна є однією і тією ж особою; 2) встановити юридичний факт належності ОСОБА_3 янівні правовстановлюючих документів; 3) встановити юридичний факт ОСОБА_3 , у заповіті, посвідченому ОСОБА_4 , виконуючим обов`язки старости Бобруйківського старостинського округу Козелецької селищної ради Козелецького району Чернігівської області, 9 липня 2020 року за № 6, та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є однією і тією ж особою.

Згідно з частиною першою статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Тлумачення частини першої статті 293 ЦПК України свідчить, що суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, з метою підтвердження наявності або відсутності таких фактів.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року в справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок про те, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: -факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; -встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішення спору про право.

Статтею 315 ЦПК України визначено перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які підлягають розгляду судом у порядку окремого провадження. Даний перелік не є вичерпним, і у судовому порядку можуть бути встановлені й інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Наведене свідчить про те, що у разі коли установи, які видали правовстановлюючі документи, не можуть виправити допущені в них помилки, особи мають право звернутись до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа відповідно положень вищезазначеної норми. При розгляді цих справ суд встановлює саме належність особі документа, а не тотожність осіб, які неоднаково названі у різних документах.

При вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність. Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу.

Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито - закриває провадження у ній.

Аналіз змісту заяви свідчить про те, що заявник в першій та третій вимозі просить встановити факт тотожності особи, а саме: ОСОБА_3 , ОСОБА_3 анівна і ОСОБА_3 ївна є однією і тією ж особою; та ОСОБА_3 , у заповіті, посвідченому ОСОБА_4 , виконуючим обов`язки старости Бобруйківського старостинського округу Козелецької селищної ради Козелецького району Чернігівської області, 9 липня 2020 року за № 6, та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є однією і тією ж особою.

Між тим, подана заява про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме тотожність особи, не підлягає судовому розгляду в окремому провадженні.

Наведене виключає можливість розгляду заяви про встановлення факту тотожності осіб, а також імені, по батькові та прізвища осіб, по-різному записаних у документа в порядку цивільного судочинства, що є підставою для відмови у відкритті провадження.

Такого ж висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 08.12.2021 р. у справі №464/6696/20.

З огляду на викладене, потрібно відмовити у відкритті провадження у справі в цій частині.

В іншій частині заява про встановлення фактів належності правовстановлюючих документів подана з додержанням вимог статті 175 ЦПК України, підсудна Шевченківському районному суду м. Києва, підстав для її повернення та відмови у відкритті провадження у справі не встановлено.

При підготовці справи до судового засідання були вивчені матеріали справи.

Визнавши підготовку справи до судового засідання завершеною, вважаю за можливе відкрити провадження у справі в цій частині.

Крім цього, з метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази (ст. 294 ч.2 ЦПК України)

На підставі викладеного, суд вважає необхідним витребувати в приватного нотаріуса Рожець А.П. спадкову справу №118/2023 до майна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , в якій міститься інформація необхідна для повного та всебічного з`ясування обставин у справі.

Згідно ст. 84 ч. 6-8 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 187, 190, 294, 297 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі в частині встановлення фактів тотожності особи.

Відкрити провадження в цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Козелецька селищна рада Бобруйківського старостинського округу Козелецького району Чернігівської області, про встановлення фактів належності правовстановлюючих документів.

Призначити судове засідання у цій справі з повідомленням учасників справи на 14.08.2025 року о 14 год. 00 хв. в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 31-А, 4 поверх, 401 кабінет.

Розгляд справи здійснити за правилами окремого провадження.

Витребувати у приватного нотаріуса Рожець А.П. ( АДРЕСА_1 , ) спадкову справу №118/2023 до майна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ,

В разі неподання витребуваних судом доказів у відповідності до п.3 ч.1, ч.2 ст..148 ЦПК України судом може вирішено питання про стягнення з винних осіб штрафу в дохід держави.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Учасники справи з дня отримання ухвали про відкриття провадження мають право завчасно подати відзив на позов. У разі ненадання відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Учасники справи користуються процесуальними правами та повинні виконувати свої процесуальні обов`язки у відповідності до ст..ст.43, 49 ЦПК України.

Роз`яснити, що за ч.5 ст.49 ЦПК України у разі подання будь-якої заяви, передбаченої п.2 ч.ч.2,3,4 цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

За ч.ч.1,9 ст.83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Копії доказів, що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, що їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копії іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://sh.ki.court.gov.ua.

Ухвала суду в частині відмови у відкритті провадження може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення, в іншій частині - ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Осаулов А.А.