Справа №613/466/25 Провадження № 2/613/367/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2025 року Богодухівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Уварової Ю.В.,

за участю секретаря Макушинської О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Богодухові за правилами загального позовного провадження цивільну справу № 613/466/25, провадження № 2/613/367/25 за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Чальцев Д.В. до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Балаклійський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про виключення відомостей про особу як батька із актового запису про народження дитини та внесення відомостей до актового запису,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Балаклійський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, у якому просила внести зміни до актового запису № 48 від 03.05.2023, складеного Балаклійським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька дитини - ОСОБА_2 , громадянина України; внести зміни до актового запису № 48 від 03.05.2023, складеного Балаклійським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначивши в графі «батько» - ОСОБА_3 , громадянина України; внести зміни до актового запису № 48 від 03.05.2023, складеного Балаклійським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , змінивши по-батькові дитини з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 », змінивши прізвище « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 », місце народження, дату народження, ім`я дитини залишити без змін.

Свої вимоги мотивує тим, що вона уклала шлюб із ОСОБА_2 , який був офіційно зареєстрований 02.06.2017 Виконавчим комітетом Гутянської селищної ради Богодухівського району Харківської області, актовий запис №3. Сімейне життя не склалося, з листопада 2021 року вони фактично припинили шлюбні відносини, проживали окремо та не вели спільного господарства.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у позивачки народився син, ОСОБА_4 , біологічним батьком якого є ОСОБА_3 .

У зв`язку з тим, що на момент народження дитини позивачка перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , відповідно до вимог чинного законодавства, саме він був записаний батьком дитини у свідоцтві про народження, тому вона змушена звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 26.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та визначено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 12.05.2025 на виконання вимог ст. 12 ЦПК України сторонам роз`яснено право звернутись з клопотанням про призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи, допит свідків, витребування додаткових письмових доказів, тощо. Також продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів.

Ухвалою суду від 04.06.2025 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача адвокат Чальцев Д.В. надав суду заяву, у якій просив розглянути справу без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримав.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 також просили розглядати справу без їхньої участі, що підтверджується відповідними заявами, наявними в матеріалах справи, відзив на позов не подавали.

Представник Балаклійського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надав суду заяву, у якій просив розглянути справу без участі третьої особи, пояснення щодо позову не подавав.

На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, доходить таких висновків.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 02.06.2017 перебували у зареєстрованому шлюбі, який рішенням Богодухівського районного суду Харківської області від 04.07.2023 розірвано /а.с.11/.

У період перебування позивача та відповідача у шлюбі ОСОБА_1 народила дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 03.05.2023 /а..с10/.

Відповідно до статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Згідно зі ст. 121 Сімейного кодексу України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 122 Сімейного кодексу України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя.

Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Відповідно до ст. 133 Сімейного кодексу України, якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

Положеннями ст. 138 Сімейного кодексу України визначено, що жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини.

Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство.

До вимоги матері про внесення змін до актового запису про народження дитини встановлюється позовна давність в один рік, яка починається від дня реєстрації народження дитини.

У подібних правовідносинах за усталеною практикою Верховного Суду оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (стаття 136 СК України), шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї, як батька, з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (стаття 138 СК України), звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини (див. постанови Верховного Суду від 07 лютого 2020 року у справі № 554/6467/16-ц, від 19 січня 2022 року у справі № 477/267/20).

Позивач у позовній заяві зазначила, що біологічним батьком дитини є ОСОБА_3 .

На виконання вимог ст. 138 СК України, відповідачем ОСОБА_3 було складено заяву, посвідчену нотаріусом, про визнання себе батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка долучена до матеріалів справи /а.с.13-14/.

На підтвердження того факту, що відповідач ОСОБА_2 не є біологічним батьком дитини - ОСОБА_4 , позивачем до позовної заяви також було долучено нотаріально посвідчену заяву ОСОБА_2 , у якій останній зазначив, що він не заперечує проти виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини - ОСОБА_4 у зв`язку з відсутністю кровного споріднення між ним та дитиною. ОСОБА_2 не визнає себе батьком дитини - ОСОБА_4 .

Крім того, з метою підтвердження позовних вимог представником позивача на адресу Державної прикордонної служби України було направлено адвокатський запит.

Згідно з відповіддю Державної прикордонної служби України, ОСОБА_1 06.08.2022 залишила територію України.

Факт виїзду ОСОБА_1 додатково підтверджується копією електронного квитка, який свідчить про її прибуття до м. Прага 07.08.2022.

Крім того, позивач зазначила, що в серпні 2022 року під час перебування на території Чеської Республіки між нею та ОСОБА_3 склалися відносини, в результаті яких позивач завагітніла, на підтвердження чого долучила до матеріалів справи копію обмінної карти вагітної, виданої в лікувальному закладі Чеської Республіки, в якій перший запис зроблено 21.11.2022, а останній -17.03.2023, тобто за три дні до повернення позивачки до України.

Крім того, позивач зазначила, що вона та ОСОБА_2 з 2021 року припинили шлюбні відносини, разом не проживають, що підтверджується Актом обстеження, проведеного депутатом Савинської селищної ради Ізюмського району Харківської області Плотніковою І.І., у присутності свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , за адресою: АДРЕСА_1 . В ході перевірки встановлено, що ОСОБА_1 дійсно фактично проживає за вказаною адресою разом із сином ОСОБА_4 , 2023 р.н., матір`ю ОСОБА_11 , 1962 р.н., батьком ОСОБА_12 , 1962 р.н. Чоловік ОСОБА_2 не проживає разом з родиною з 2021 року.

Рішенням у справі «М. С. проти України» від 11 липня 2017 року Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), установивши порушення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, консолідував ті підходи і принципи, що вже публікувались у попередніх його рішеннях, які зводяться до визначення насамперед найкращих інтересів дитини, а не батьків, що потребує детального вивчення ситуації, урахування різноманітних чинників, які можуть вплинути на інтереси дитини, дотримання справедливої процедури у вирішенні спірного питання для всіх сторін.

Встановлена національним сімейним законодавством (частиною другою статті 138 СК України) конструкція, за якою вимога матері про виключення даних про її чоловіка як про батька дитини задовольняється лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство, спрямована саме на захист інтересів дитини, щоб забезпечити стабільність умов життя дитини, уберегти її від душевних потрясінь та унеможливити ситуацію, за якої жоден чоловік не визнає своє батьківство щодо дитини.

Верховний суд у постанові від 19.05.2021 у справі № 207/789/19 зазначив, що доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів.

При вирішенні спору про оспорювання батьківства суд приділяє особливу увагу інтересам дитини, не ігноруючи при цьому інтереси ймовірного біологічного батька.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України , достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінивши наявні у справі докази, беручи до уваги, що відповідачем ОСОБА_3 подано нотаріально посвідчену заяву про визнання батьківства дитини ОСОБА_4 , що відповідає найкращим інтересам дитини, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову в частині виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька дитини - ОСОБА_2 .

Щодо вимоги про внесення змін до актового запису про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом зазначення у графі «батько» - ОСОБА_3 , а також зміни по батькові дитини з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 », прізвища « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 », суд зазначає про таке.

Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду (частина друга статті 125 СК України).

Відповідно до частини першої статті 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Згідно зі статтею 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України.

Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.

При народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою (абзац перший частини першої статті 135 СК України).

Відповідно до ст. 134 ЦПК України, на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.

За таких обставин, вказані вище зміни до актового запису про народження дитини можуть бути внесені лише на підставі ст. 126 Сімейного кодексу України, або на підставі рішення суду про визнання батьківства, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень на підставі частини першої статті 135 СК України.

Питання про визнання батьківства у цій справі не вирішувалось, запис про батька у даному випадку було внесено не на підставі частини першої статті 135 СК України, а відповідно до ст. 133 Сімейного кодексу України.

Отже, в цій частині позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 258, 259, 263-265, 268, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Виключити запис про ОСОБА_2 як батька дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з актового запису про народження № 48, складеного 03 травня 2023 року Балаклійським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

В іншій частині відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 .

Відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 .

Третя особа - Балаклійський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, місцезнаходження: Харківська область, Ізюмський район, с. Балаклія, пл.. Ростовцева 5, .

Повний текст складено 26.06.2025.

Суддя Ю.В. Уварова