Справа № 683/1571/25
У Х В А Л А

06 червня 2025 року м. Старокостянтинів

Суддя Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області Завадська О.П., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості,

встановив:

Акціонерне товариство «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» через систему «Електронний суд» звернулось з позовом до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості в розмірі 45505,13 грн.

Суд, дослідивши заяву, приходить до висновку про залишення заяви без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст. ст. 43, 175-177 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Частиною 7 ст. 43 ЦПК України передбачено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Відповідно до пунктів 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05 березня 2009 року (надалі Правила), внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

За змістом положень вищевказаних Правил доказом, що підтверджує прийняття оператором поштового зв`язку поштового відправлення для пересилання є виданий ним відправникові розрахунковий документ встановленої форми, разом з тим, опис вкладення є підтвердженням того, які саме документи вкладені до поштового відправлення.

Наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку Укрпошта від 12 травня 2006 року № 211 затверджено Порядок пересилання поштових відправлень (надалі Порядок), в п. 3.2. якого наведено зразок оформлення опису вкладення за формою 107, де відправник складає опис вкладення поштового відправлення у двох примірниках із зазначенням у ньому найменування одержувача та його адреси, поіменного переліку предметів, зазначення кількості кожного предмета, його оголошеної цінності, загальної кількості предметів та загальної оголошеної цінності вкладення і підписує його.

Верховний Суд у постанові від 14 листопада 2018 року по справі № 761/9285/17 зробив висновок про те, що належним доказом надіслання документів може бути опис вкладення разом з розрахунковим документом, а факт отримання підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Таким чином, належним доказом направлення учаснику справи копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів є розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), виданий відправникові оператором поштового зв`язку при прийнятті реєстрованого поштового відправлення для пересилання та опис вкладення, оформлений відповідно до форми 107 Порядку пересилання поштових відправлень із зазначенням адреси і найменування адресата, заповнений відповідно до переліку додатків, долучених до позовної заяви, а також зазначенням номеру поштового відправлення на такому описі.

Згідно матеріалів цивільної справи та відомостей з реєстру територіальної громади про місце проживання, виданої відділом з питань реєстрації місця проживання виконавчого комітету Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області за №03-27/848/2025 від 03 червня 2025 року (зареєстровано в суді 06 червня 2025 року за №6845/25) місце проживання ОСОБА_1 зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 .

До матеріалів позовної заяви долучена копія опису вкладень до цінного листа з відбитком «Укрпошти» від 13 травня 2025 року за №536. При здійсненні перевірки статусу поштового відправлення за допомогою сервісу «Трекінг» оператора поштового зв`язку «Укрпошта» поштове відправлення №536 прийнято оператором поштового зв`язку 13 травня 2025 року та відправлено відповідачці за адресою: АДРЕСА_2 , що не відповідає її зареєстрованому місцю проживання, та було повернуто відправнику (по закінченню встановленого терміну зберігання). В наданій копії опису вкладень до цінного листа не зазначено поіменного переліку всіх предметів вкладення, а лише вказано «Позовна заява з додатками на 29 арк», кількість предметів 1, оголошена цінність 10,00». В описі вкладення та в згрупованому списку відправлень замовником та відправником зазначено не позивача, який має виконати вимоги ст. 177 ЦПК України, а ТОВ «Франко Пак», яке не є стороною по справі. Крім того, кількість аркушів направленої до суду позовної заяви з додатками становить 69 аркуші разом із описом вкладень (1 арк.) та згрупованим списком поштових відправлень (3 арк.), що перевищує кількість направлених позивачем для відповідача документів цінним листом з описом вкладень в кількості 29 аркушів. Крім того, позовна заява сформована в системі «Електронний суд» та підписана представником позивача Супрун Є.В. 28 травня 2025 року, однак згідно опису вкладення до цінного листа позовну заяву з додатками направлено 13 травня 2025 року, тобто до дати створення та підписання позовної заяви.

У пункті 87 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Салов проти України» (Заява № 65518/01) від 06 вересня 2005 року викладено правову позицію, відповідно до якої принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення у справі Ruiz-Mateos).

Тобто, невід`ємним принципом права на змагальний судовий процес є надання кожній стороні в судовому провадженні можливості розглянути й оспорити будь-який доказ чи твердження, наведені з метою справити вплив на рішення суду.

Зазначені розбіжності та долучена копія опису вкладень до цінного листа не можуть вважатись належним надісланням копій позовної заяви з додатками не тільки по їх суперечливому змісту, а й оскільки не надсилання їх у передбачений процесуальним законодавством спосіб порушує визначені законом засади змагальності, рівності учасників процесу перед законом і судом, а також позбавляє відповідачку можливості своєчасно знайомитись з позовними матеріалами, надавати свої доводи і заперечення.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 43, 175, 177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суд

постановив:

Залишити без руху позовну заяву акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості.

Надати позивачу строк у десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків та виконання вимоги ст. 43 ЦПК України в частині надсилання листом з описом вкладення позовної заяви та копій поданих до суду документів відповідачці, про що надіслати на адресу Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області відповідні докази.

У разі невиконання до вказаного терміну вищезазначених вимог закону, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя