ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
справа № 753/5522/20
провадження № 2/753/711/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення зустрічного позову без розгляду

"05" червня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді КАЛІУШКА Ф.А.,

при секретарі ВОЛОДЬКО С.С.,

за участю сторін:

представника позивача (відповідача за зустрічним позовом)

ХИТРОВОЇ Л.В. ,

відповідач (позивач за зустрічним позовом)

не з`явилась

розглянувши в порядку загального позовного провадження в підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» про визнання недійсними додаткових угод до кредитного договору

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» про визнання недійсними додаткових угод до кредитного договору.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 05.06.2025, з`явилась представник позивача (відповідача за зустрічним позовом) Хитрова Л.В .

Відповідач (позивач за зустрічним позовом) ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

При цьому, 03.06.2025 через систему «Електронний суд» від адвоката Цимбал А.А. надійшло клопотання, у якому вона прохає суд підготовче судове засідання, яке призначено на 05.06.2025, відкласти, оскільки 03.06.2025 між нею та ОСОБА_2 було укладено договір про надання правової допомоги, а зважаючи на те, що справа перебуває в провадженні суду з 2020 року, матеріали справи становлять значний об`єм, адвокат Цимбал А.А. раніше не приймала участі у даній справі, а відтак потребує додаткового часу для підготовки та надання додаткових пояснень по справі.

В підготовчому судовому засіданні судом було оголошено вищевказане клопотання та заслухано думку представника позивача (відповідача за зустрічним позовом) Хитрової Л.В., яка заперечувала проти задоволення клопотання та зауважила, що розгляд даної справи триває п`ять років, також, сторони неодноразово намагалися врегулювати спір мирним шляхом, зокрема укладенням мирової угоди, проте, ОСОБА_2 постійно зволікала, у зв`язку із чим відкладення підготовчого судового засідання є недоречним, зважаючи на час, який було надано останній.

Розглянувши клопотання представника відповідача (позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 - адвоката Цимбал А.А., заслухавши думку представника позивача (відповідача за зустрічним позовом) Хитрової Л.В. , суд відмовив у його задоволенні та продовжив розгляд справи.

Судом поставлено на обговорення питання щодо залишення зустрічного позову без розгляду, проти якого представник позивача (відповідача за зустрічним позовом) не заперечувала.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держав.

За приписами п. 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

З матеріалів справи вбачається, що 30.03.2020 в провадження Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.04.2020 справу було визначено за суддею Даниленком В.В.

Ухвалою судді від 12.05.2020 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено її з повідомленням сторін для розгляду справи по суті в судове засідання.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.09.2020 справу було визначено за суддею Каліушком Ф.А.

Ухвалою судді від 10.09.2020 прийнято справу до провадження та призначено її в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання.

25.04.2023 до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» про визнання недійсними додаткових угод до кредитного договору.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 27.04.2023 прийнято зустрічний позов до розгляду, об`єднано його в одне провадження з первісним позовом та призначено справу в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання.

Як було зазначено представником позивача (відповідача за зустрічним позовом) Хитровою Л.В., АТ КБ «ПриватБанк» були запропоновані ОСОБА_2 певні умови, якими передбачалося врегулювання спору в позасудовому порядку.

Так, вказане вище, також підтверджується заявами та клопотаннями, поданих представником ОСОБА_2 - адвокатом Ткаченко О.Д., у яких вона неодноразово прохала суд відкласти розгляд справи, зокрема підготовче судове засідання призначене на 11.07.2024 - 10:00 год., 31.10.2024 - 10:00 год., 06.02.2025 - 10:00 год., задля врегулювання спору на запропонованих банком умовах. Такі ж клопотання та заяви подавались і представником АТ КБ «ПриватБанк».

В підготовче судове засідання, яке було призначено на 03.04.2025 - 10:00 год., відповідач (позивач за зустрічним позовом) ОСОБА_2 не з`явилась, при цьому, 02.04.2025 через систему «Електронний суд» подала клопотання, у якому прохала суд відкласти розгляд справи задля можливості знайти адвоката для представництва її інтересів, оскільки договір про надання правової допомоги між нею та адвокатом Ткаченко О.Д. 02.04.2025 за взаємною згодою було розірвано.

Того ж дня, адвокат Ткаченко О.Д. через систему «Електронний суд» подала заяву, у якій повідомила суд про дострокове припинення з 02.04.2025 дії договору №85 про надання правової допомоги від 05.04.2023, а також її повноважень, як представника Кирилович О.С., у справі №753/5522/20.

На підставі викладеного та з урахуванням відсутності заперечень представника позивача (відповідача за зустрічним позовом) Хитрової Л.В. , підготовче судове засідання судом було відкладено.

Як було зазначено вище, в підготовче судове засідання, яке відбулося 05.06.2025, відповідач (позивач за зустрічним позовом) ОСОБА_2 знову не з`явилась, будь-яких заяв, клопотань з процесуальних питань не надала. Натомість, її представник адвокат Цимбал А.А. подала клопотання про відкладення розгляду справи, у задоволенні якого судом відмовлено.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 28 липня 2021 року у справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що «залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (постанови Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 20 травня 2021 року у справі № 522/13928/15 (провадження № 61-2134св21), від 18 серпня 2021 року у справі № 495/9414/15-ц (провадження № 61-5230св21), від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22).

З матеріалів справи вбачається та підтверджується поданими ОСОБА_2 та її представниками - адвокатами Ткаченко О.Д., Цимбал А.А. заявами, клопотаннями, зокрема те, що останні про дату, час та місце розгляду справи, а саме про підготовчі судові засідання, призначені на 03.04.2025 - 10:00 год., 05.06.2025 - 09:30 год., повідомлені належним чином. При цьому, двічі поспіль, ані відповідач (позивач за зустрічним позовом), ані її представники, в підготовчі судові засідання не з`явились, заяви про розгляд справи за їх відсутності не надали.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Суд зауважує, що дана справа перебуває в провадженні Дарницького районного суду м. Києва з березня 2020 року.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, провадження № 61-17220св18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, провадження № 61-9020св21, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, провадження № 61-2876св20).

Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», заява № 11681/85, пункт 35, від 16 лютого 2017 року у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06).

Заявник із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи. У разі відсутності обставин непереборної сили, ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу судового провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.

Наведене узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 25 вересня 2024 року у справі № 490/9587/18 (пункти 135-139).

Таким чином, враховуючи викладене вище, а також взявши до уваги, що позивач (відповідач за зустрічним позовом) ОСОБА_2 , повторно, без поважних причин в підготовче судове засідання не з`явилась, свого представника не направила, заяви про розгляд справи без її участі не надала, суд дійшов висновку про залишення зустрічного позову без розгляду.

При цьому, відсутні підстави вважати, що права позивача на доступ до суду та справедливий судовий розгляд відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є порушеними, оскільки у відповідності до положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного та керуючись стст. 223, 257 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Зустрічний позов ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» про визнання недійсними додаткових угод до кредитного договору - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.