Справа № 239/110/22
Провадження № 2/202/410/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 квітня 2025 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська у складі головуючого судді Марченко Н.Ю., за участю секретаря судового засідання Шульги А.О., представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватне акціонерне товариство Страхова компанія «ВУСО», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

У С Т А Н О В И В:

23 лютого 2022 року ОСОБА_3 звернувся до Новогродівського міського суду Донецької області з позовом, в якому зазначив, що 21.10.2020 ОСОБА_4 , керуючи в м. Новогродівка Донецької області автомобілем, пасажиром якого він був, порушив вимоги п. 12.1 Правил дорожнього руху України, внаслідок чого сталася дорожньо-транспортна пригода, під час якої він отримав тяжкі тілесні ушкодження.

Через винні дії відповідача він став інвалідом першої групи, потребує постійного стороннього догляду, продовжує проходити лікування та реабілітацію.

На лікування ним було витрачено 155 000 грн.

Крім того, йому було завдано моральну шкоду, яку оцінює в 445000 грн.

Отже, позивач просив стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 155 000 грн. та моральну шкоду в розмірі 445 000 грн.

Ухвалою Новогродівського міського суду Донецької області від 01 квітня 2022 року у даній справі було відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, розпорядженням Верховного Суду від 29.04.2022 року за № 26/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Новогродівський міський суд Донецької області)» було змінено територіальну підсудність судових справ Новогродівського міського суду Донецької області Індустріальному районному суду міста Дніпропетровська.

В грудні 2023 року зазначена справа була передана за підсудністю до Індустріального районного суду міста Дніпропетровська, ухвалою якого від 25.12.2023 справу прийнято до розгляду та призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

До початку розгляду справи представником відповідача адвокатом Майоровим С.В. був поданий відзив на позов, в якому він позов визнав частково. Просив залучити до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ПРАТ «СК ВУСО», . В задоволені позову ОСОБА_3 в частині відшкодування матеріальної шкоди просив відмовити. В частині відшкодування моральної шкоди позов визнав частково, просив стягнути з відповідача на користь позивача не більше 150 000 грн.

Ухвалою від 02 вересня 2024 року залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ПрАТ СК «ВУСО», .

У зв`язку з залученням третьої особи розгляд справи був відкладений до 18 жовтня 2024 року.

В судовому засіданні 18.10.2024 представником позивача адвокатом Дорошенко О.М. було заявлено клопотання про відкладення судового розгляду з метою визначення складу учасників справи та позовних вимог, а також подання доказів, на підтвердження позовних вимог.

Зазначене клопотання було задоволено судом та судовий розгляд справи відкладений.

У подальшому представник позивача в судове засідання не з`явилася. Клопотань про залучення співвідповідача, зміну предмета позову щодо не надходило.

01 квітня 2025 року через систему «Електронний суд представник позивача адвокат Дорошенко О.М., повноваження якої згідно з відміткою в ордері договором про надання правничої допомоги не обмежуються, надала заяву про залишення позову без розгляду.

Дана заява обґрунтована тим, що після ДТП позивач повністю знерухомлений, не здатний самостійно вживати їжу, обслуговувати себе в побуті. Позивач заяву про розгляд справи у його відсутність не подавав. Позов був поданий до суду представником позивача Лаптіновою Ларисою Миколаївною, яка правовими знаннями не володіє.

Натомість вона як представник позивача вважає за доцільне змінити позовні вимоги, збільшити розмір заявленої моральної шкоди та подати нові докази, але, на її думку, процесуально обмежена у цьому праві.

Представником позивача зазначено, що позивач через збройну російську агресію проживає за межами України.

Через залишення території України позивач не має можливості оновити медичні документи про стан здоров`я, віднайти оригінали доказів понесених витрат на лікування, а також до початку розгляду справи здобути інші докази, необхідні для доведення його позовних вимог.

Отже, в інтересах клієнта вона вважає за необхідне залишити цей позов без розгляду та в подальшому звернутися до суду з новою позовною заявою.

Наголошує на тому, що цивільний спір виник з вини відповідача ОСОБА_4 , який досі матеріальну та/або моральну шкоду позивачу не відшкодовував.

З урахування вищенаведеного, представник позивача просила перейти зі спрощеного провадження до розгляду справи в порядку загального позовного провадження зі стадії підготовчого засідання та позовну заяву залишити без розгляду. Судові витрати на оплату професійної правничої допомоги, понесені відповідачем, з позивача не стягувати. Розглянути цю заяву у відсутність позивача та його представника.

Ухвалою суду від 14 квітня 2025 року з метою з`ясування підстав подання представником позивача заяви про залишення позову без розгляду та погодження такої позиції з позивачем було визнано обов`язковою явку представника позивача в судове засідання, а розгляд її заяви відкладено.

В судовому засіданні представник позивача Дорошенко О.М. свою заяву підтримала, наполягала на залишенні позову ОСОБА_3 без розгляду, пояснивши, що перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження необхідно, на її думку, для розгляду її заяви та залишення позову без розгляду.

При цьому зазначила, що така позиція була погоджена з позивачем, який має намір подати інший позов.

У зв`язку з викладеним просила не розглядати позовні вимоги ОСОБА_3 , в тому числі в частині відшкодування моральної шкоди.

Також просила відмовити у стягнення з позивача судових витрат, понесених відповідачем.

В свою чергу, представник відповідача адвокат Майоров С.В. проти заяви представника позивача заперечував та просив у разі залишення позову ОСОБА_3 без розгляду стягнути з позивача на користь відповідача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 10 000 грн., посилаючись на те, що через подання позивачем цього позову відповідач звернувся до адвоката та ним були понесені витрати, які полягають в ознайомленні з матеріали справи, підготовці та зборі матеріалів, поданні відзиву на позов, участі в судових засіданнях.

Суд, заслухавши представників сторін, приходить до наступного висновку:

Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Частиною 4 статті 19 ЦПК України визначено, що спрощене позовне провадження призначене, зокрема, для розгляду малозначних справ та справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до частини 2 статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з частиною 3 статті 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 1 статті 277 ЦПК України визначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною 1 статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частинами 1 та 2 статті 64 ЦПК України визначено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина 3 статті 13 ЦПК України).

Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. В ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету (частина 2 та 3 статті 257 ЦПК України).

Суд враховує, що предметом позову ОСОБА_3 є відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Ціна позову не перевищує двісті п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб на момент відкриття провадження у справі, що відповідає п. 5 ч. 4 ст. 274 ЦПК України.

При цьому суд звертає увагу, що статтею 197 ЦПК України визначені питання, які суд вирішує у підготовчому провадженні.

Положення цивільного процесуального законодавства не містять заборони залишення позову без розгляду за заявою позивача під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Заявляючи клопотання про перехід зі спрощеного позовного провадження до розгляду справи у загальному позовному провадженні зі стадії підготовчого засідання, представник позивача зазначила виключно необхідність розгляду судом питання про залишення позову без розгляду.

Тому суд не вбачає підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження та необхідності проведення у справі підготовчого засідання.

Судом ураховується, що розгляд справи по суті не було розпочато.

Представник позивача як у своїй заяві, так і безпосередньо в судовому засіданні наполягала на залишенні позову без розгляду та просила його не розглядати, в тому числі в частині відшкодування моральної шкоди, яку частково визнав відповідач.

Отже, з огляду на подання представником позивача заяви про залишення позову ОСОБА_3 без розгляду, відсутність обмежень у повноваженнях представника щодо подання такої заяви та погодження цієї позиції з позивачем, у суду відсутні підстави для розгляду справи по суті та згідно з пунктом 5 частини 1 статті 257 ЦПК України позовну заяву слід залишити без розгляду.

Відповідно до частини 6 статті 142 ЦПК України у випадках, встановлених частинами третьою-п`ятою цієї статті, суд може вирішити питання про розподіл судових витрат протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали про закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду, рішення про задоволення позову у зв`язку з його визнанням, за умови дотримання відповідною стороною вимог частини дев`ятої статті 141 цього Кодексу.

У зв`язку з залишенням позову без розгляду та необхідністю вирішення питання про судові витрати суд вважає за необхідне призначити судове засідання для вирішення питання про розподіл витрат на професійну правничу допомогу відповідно до заяви представника відповідача, яка була зроблена в судовому засіданні.

Керуючись ст. 13, 142, 257, 259-260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника позивача про перехід зі спрощеного позовного провадження до розгляду справи у загальному позовному провадженні зі стадії підготовчого засідання відмовити.

Заяву представника позивача про залишення позову без розгляду на підставі пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватне акціонерне товариство Страхова компанія «ВУСО», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, залишити без розгляду.

Призначити проведення судового засідання для вирішення питання про судові витрати на 16 годину 30 хвилин 01 травня 2025 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду у п`ятнадцятиденний строк з дня її складання повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів від дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Наталія Марченко