У Х В А Л А

30 червня 2025 року

м. Київ

справа № 641/4712/21

провадження № 61-6753ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Ситнік О. М., Фаловської І. М.,

розглянувши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський завод зерноочисного обладнання», в інтересах якого діє адвокат Гур`єв Андрій Альбертович, на постанову Харківського апеляційного суду від 10 квітня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський завод зерноочисного обладнання» до ОСОБА_1 , Державної організації «Український Національний офіс інтелектуальної власності та інновацій», про визнання недійсним свідоцтва України на знак для товарів і послуг,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Харківський завод зерноочисного обладнання» (далі - ТОВ «Харківський завод зерноочисного обладнання») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , Державної організації «Український Національний офіс інтелектуальної власності та інновацій», про визнання недійсним свідоцтва України на знак для товарів і послуг.

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 27 червня 2024 року позов задоволено.

Визнано недійсним повністю свідоцтво України № НОМЕР_1 від 10 березня 2020 року на знак для товарів і послуг, власником якого є ОСОБА_1 .

Зобов`язано Державну організацію «Український Національний офіс інтелектуальної власності та інновацій» опублікувати повідомлення про визнання недійсним повністю свідоцтво України № 271997 від 10 березня 2020 року на знак для товарів і послуг, власником якого є ОСОБА_1 у бюлетені «Промислова власність».

В іншій частині позовних вимог ТОВ «Харківський завод зерноочисного обладнання» відмовлено.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Постановою Харківського апеляційного суду від 10 квітня 2025 року апеляційну скаргу Державної організації «Український Національний офіс інтелектуальної власності та інновацій» задоволено.

Рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 27 червня 2024 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

26 травня 2025 року представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський завод зерноочисного обладнання» - адвокат Гур`єв А. А. засобами поштового зв`язку направив до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 10 квітня 2025 року.

У касаційній скарзі заявник просить скасувати оскаржувану постанову та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 29 березня 2025 року касаційну скаргу представника ТОВ «Харківський завод зерноочисного обладнання» - адвоката Гур`єва А. А. залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме заявнику необхідно направити заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень та надати докази на підтвердження поважності пропуску строку та сплатити судовий збір.

Крім цього, представнику заявника слід надати докази направлення апеляційним судом повного тексту постанови зокрема в вигляді довідки суду першої або апеляційної інстанції про те, яким чином та коли їм направлена та вручена копія оскаржуваного судового рішення разом із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження.

Представника заявника попереджено, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо зазначення підстав поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення або якщо наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження будуть визнані судом неповажними, - у відкритті касаційного провадження буде відмовлено, а у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо форми та змісту касаційної скарги, - касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена заявнику.

На виконання вимог вказаної ухвали представник заявника направив заяву про усунення недоліків, до якої долучив квитанцію про сплату судового збору.

Разом з тим, представник заявника не надав до суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень та докази на підтвердження такого пропуску.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, № 11681/85, § 35).

ЄСПЛ зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини від 21 грудня 2010 року у справі Перетяка і Шереметьєв проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34).

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19 (провадження № 11-24апп21), процесуальне законодавство встановлює певний порядок дій суду при виявленні недоліків, зокрема, апеляційної скарги. Як у випадку невиконання вимог статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) щодо форми та змісту скарги, так і вимог щодо дотримання строку апеляційного оскарження, зокрема, відсутності відповідного клопотання чи визнання вказаних у ньому підстав неповажними, - апеляційна скарга залишається без руху.

Водночас неусунення певних недоліків скарги передбачають різні правові наслідки, а саме:

- повернення судом апеляційної інстанції скарги - у разі неусунення недоліків щодо її форми та змісту, визначених у статті 296 КАС України (пункт 1 частини четвертої статті 169 КАС України), при цьому скаржник не позбавлений права знову подати апеляційну скаргу з дотриманням встановлених до неї законом вимог;

- відмова судом апеляційної інстанції у відкритті апеляційного провадження - у разі неусунення недоліків, пов`язаних із недотриманням вимог щодо дотримання строку та ініціюванням перед судом питання про його поновлення, що також є передумовою для відмови в подальшому у відкритті провадження за апеляційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення (пункти 3, 4 частини першої статті 299 КАС України).

На переконання Великої Палати Верховного Суду, до поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, окрім цього, має інші недоліки і такі недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунено, зокрема, не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для поновлення строку, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України.

Такий висновок застосовний і при вирішенні питання про відкриття касаційного провадження.

15 грудня 2017 року набули чинності КАС України, ЦПК України та Господарський процесуальний кодекс України, які в основному є уніфікованими.

Так, підстави повернення апеляційної скарги в КАС України та ЦПК України є аналогічними, а підстави повернення касаційної скарги такі ж, як підстави повернення апеляційної скарги.

Так само є уніфікованими і підстави відмови у відкритті апеляційного провадження у КАС України та ЦПК України.

Тому при вирішенні питання про долю касаційної скарги, яка подана з порушенням строку на касаційне оскарження та мала інші недоліки щодо форми та змісту, необхідно враховувати, що абзац 2 частини третьої статті 393 ЦПК України у контексті частини четвертої статті 394 ЦПК України передбачає необхідність відмови у відкритті касаційного провадження, оскільки навіть усунення певних недоліків касаційної скарги, пов`язаних з її формою та змістом, за відсутності підстав для поновлення строку подання скарги, однаково виключає можливість відкриття касаційного провадження за такою скаргою.

За таких обставин касаційний суд зобов`язаний відмовити у відкритті касаційного провадження.

Оскільки представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський завод зерноочисного обладнання» - адвокат Гур`єв А. А. заявупро поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень із наведенням підстав для його поновлення не подав, вказане є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтями 185, 390, 393, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський завод зерноочисного обладнання», в інтересах якого діє адвокат Гур`єв Андрій Альбертович, на постанову Харківського апеляційного суду від 10 квітня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський завод зерноочисного обладнання» до ОСОБА_1 , Державної організації «Український Національний офіс інтелектуальної власності та інновацій», про визнання недійсним свідоцтва України на знак для товарів і послуг.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

О. М. Ситнік

І. М. Фаловська