Справа № 646/5719/25
№ провадження 2-с/646/73/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2025 року м.Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі головуючого судді Литвинова А.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі за заявою Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут», про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електроенергію,

вс т а н о в и в:

18.06.2025 Основ`янським районним судом міста Харкова у справі № 646/5719/25 видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» заборгованості за спожиту електроенергію у розмірі 35 024,00 грн та сплачений судовий збір у сумі 302,80 грн .

24.06.2025 ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про скасування вищевказаного наказу.

Форма і зміст заяви про скасування судового наказу повинна відповідати вимогам ст. 170 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Згідно з ч.3 ст.170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місцепроживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб-громадян України; відомості про наявність або відсутність електронного кабінету 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Так, у наданій заяві про скасування судового наказу, всупереч вимогам, передбаченим п. 2 ч .3 ст. 170 ЦПК України ОСОБА_1 не зазначає найменування суду, до якого подається заява; не вказано повне найменування заявника, його місцезнаходження , ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника; відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

Всупереч вимогам, передбаченим п. 5 ч .3 ст. 170 ЦПК України, боржник не зазначила про підстави повної або часткової необґрунтованості вимог стягувача.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про скасування судового наказу 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2025 року становить 3028,00 грн.

Таким чином, за подання до суду заяви про скасування судового наказу підлягає сплаті судовий збір у розмірі 151,40 грн.

Разом з тим, всупереч вимогам п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України, заявником до заяви про скасування судового наказу не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 151,40 грн або документ, що підтверджує наявність обставин для звільнення заявника від сплати судового збору.

Згідно з ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Оскільки боржником ОСОБА_1 подана неналежно оформлена заява про скасування судового наказу, суддя дійшла висновку про повернення заяви без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись статтями170,258-261,353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Повернути без розгляду заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі за заявою Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут», про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електроенергію.

Роз`яснити заявнику, що після усунення умов, що були підставою для повернення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.В. Литвинов