1Справа № 318/1356/20 2-в/335/6/2025
УХВАЛА
про залишення заяви без руху
26 червня 2025 р. суддя Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя Шалагінова А.В., ознайомившись з матеріалами заяви АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» про відновлення втраченого провадження цивільної справи Кам`янсько-Дніпровського районного суду Запорізької області № 318/1356/20 за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором розміром 14 240 гривень,
25.06.2025 електронною поштою до суду надійшла заява АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» про відновлення втраченого провадження цивільної справи Кам`янсько-Дніпровського районного суду Запорізької області № 318/1356/20 за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором розміром 14 240 гривень, в якій просить відновити вказане судове провадження частині заочного рішення вказаного суду від 10.05.2021, видати копію цього рішення та виконавчі листи.
Вивчивши матеріали заяви, доходжу висновку, що заяву слід залишити без руху з таких підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 491 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), заява про відновлення втраченого судового провадження подається до суду в письмовій формі.
Крім того, відповідно до ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).
За вимогами ч.ч. 5, 6 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Відповідно до положень статті 14 ЦПК України (у редакції, чинній на момент звернення до суду із заявою) у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система (далі ЄСІТС). ЄСІТС відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в добровільному порядку. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Відповідно до підпункту 15.16 пункту 15 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України створення та забезпечення функціонування ЄСІТС здійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС. Про початок функціонування ЄСІТС у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).
Так, у газеті «Голос України» від 04.09.2021 № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку та вказано, про зміну порядку вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5, 15.6, 15.14, 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу XIІI «Перехідні положення» ЦПК України.
Також вказано, що зазначені дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (далі Положення) та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.
Зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05.10.2021.
Відповідно до пункту 16 Положення процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.
Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення).
Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, заявами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет» ЄСІТС.
Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, сформульованим у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22, лише для фізичної особи, яка не має обов`язку зареєструвати електронний кабінет, належним і правомірним способом безпосереднього звернення до суду є подання процесуальних електронних документів через офіційну електронну адресу суду.
Разом із цим, заява АТ КБ «ПРИВАТБАНК» надійшла до суду 25.06.2025 електронною поштою, тобто не в передбачений процесуальним законом спосіб, а саме не через Електронний кабінет підсистемі Електронний суд ЄСІТС та не в паперовій формі.
Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 491 ЦПК України до заяви про відновлення втраченого судового провадження додаються документи або їх копії, навіть якщо вони не посвідчені в установленому порядку, що збереглися в заявника або у справі, копії заяви відповідно до кількості учасників справи (крім випадків, якщо така заява подається в електронній формі через електронний кабінет), а у разі необхідності - клопотання про поновлення строку на подання заяви про відновлення втраченого судового провадження. У разі подання заяви в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.
Однак, до заяви не додано жодного документа, який міг зберегтись у заявника. Водночас, у тексті заяви заявник не вказує про відсутність у нього жодного документа по справі.
Так, заявник зазначає, що не отримав копію рішення у вказаній справі та виконавчі документи через введення воєнного стану. Водночас, воєнний стан введено в Україні 24.02.2022, у той час як заочне рішення, яке просить відновити заявник, ухвалене 10.05.2021, тобто до введення воєнного стану.
Також заявник у заяві не зазначив, чи скористався він можливістю отримати копію вказаного рішення та виконавчі документи шляхом звернення до канцелярії Вознесенівського районного суду м. Запоріжжя, якому передано підсудність справ Кам`янсько-Дніпровського районного суду Запорізької області, не отримав відповіді про відсутність вказаного рішення та неможливість видачі виконавчих листів без відновлення втраченого провадження.
Окремо також слід звернути увагу, що положеннями ч. 5 ст. 491 ЦПК України визначено, що заява про відновлення втраченого судового провадження для виконання судового рішення може бути подана до закінчення строку пред`явлення виконавчого документа до виконання. Суд може поновити зазначений строк, якщо за клопотанням заявника визнає причини його пропуску поважними.
Строк пред`явлення виконавчого листа до виконання за вимогами ч.ч. 1, 2 ст. 12 Закону України «Про виконавче провадження» становить три роки з наступного дня після набрання рішенням законної сили.
Враховуючи дату ухвалення заочного рішення 10.05.2021, відсутність даних про його оскарження, строк пред`явлення виконавчих документів для виконання за зазначеним заочним рішенням сплинув. Натомість, клопотання про поновлення вказаного строку заявник не подав.
Відповідно до ч. 1 ст. 492 ЦПК України у разі невідповідності заяви про відновлення втраченого судового провадження вимогам, встановленим статтею 491 цього Кодексу, а також подання її особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються правила статті 185 цього Кодексу.
Відповідно до частин першої та другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.
За таких обставин, доходжу висновку про необхідність залишення даної заяви без руху із наданням заявникові строку для усунення недоліків шляхом подання цієї заяви до суду через Електронний кабінет в системі «Електронний суд» (ЄСІТС), долучення до заяви про відновлення втраченого судового провадження документів або їх копії, навіть якщо вони не посвідчені в установленому порядку, що збереглися в заявника або у справі, зазначення у заяві обставин неможливості отримання судового рішення без відновлення втраченого судового провадження, надання клопотання про поновлення строку пред`явлення виконавчих документів у вказаній справі до виконання із зазначенням поважних причин його пропуску.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 491, 492 ЦПК України, суддя
Заяву АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» про відновлення втраченого провадження цивільної справи Кам`янсько-Дніпровського районного суду Запорізької області № 318/1356/20 за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором розміром 14 240 гривень залишити без руху.
Надати АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ КОМЕРЦІЙНОМУ БАНКУ «ПРИВАТБАНК» строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання цієї заяви до суду через Електронний кабінет в системі «Електронний суд» (ЄСІТС), долучення до заяви про відновлення втраченого судового провадження документів або їх копії, навіть якщо вони не посвідчені в установленому порядку, що збереглися в заявника або у справі, зазначення у заяві обставин неможливості отримання судового рішення без відновлення втраченого судового провадження, надання клопотання про поновлення строку пред`явлення виконавчих документів у вказаній справі до виконання із зазначенням поважних причин його пропуску, 10 (десять) днів з дня вручення копії ухвали, роз`яснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шалагінова