Справа № 758/8743/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 червня 2025 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Ковбасюк О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Подільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання батьківства та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася із вказаним позовом до Подільського районного суду міста Києва.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї документами, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху із наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вимоги щодо форми та змісту та форми позовної заяви визначені статтею 175 ЦПК України.

Так, вказаною статтею визначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Однак вищевказаних вимог позивач при зверненні до суду не дотрималася.

Так, у позовній заяві позивач просить визнати батьківство ОСОБА_2 над дитиною, народженою позивачкою 04.12.2024, та зобов`язати Подільський відділ ДРАЦС у місті Києві ЦМУЮ (м. Київ) зареєструвати факт народження дитини та видати відповідне свідоцтво про народження.

Відповідно до норм частини 3 статті 128 Сімейного кодексу України позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття.

Частиною 4 вказаної статті унормовано, що позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.

Суд зазначає, що у разі народження дитини жінкою, яка не перебуває у шлюбі з чоловіком, котрий є батьком дитини, а останній виявив бажання визнати своє батьківство відносно даної дитини - вони обоє мають право подати до органів державної реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про визнання батьківства.

Спільна заява батьків може бути подана одночасно при здійсненні реєстрації народження дитини або після реєстрації народження, яка була проведена відповідно до вимог ст. 135 Сімейного кодексу України

Визнання батьківства за рішенням суду відбувається у випадку, коли при реєстрації народження дитини батько відмовився надавати свою заяву про визнання сина або доньки.

Аналіз змісту наведених вище правових норм свідчить про те, що заява про визнання батьківства можливе бути подана щодо дитини, народження якої зареєстроване у встановленому законом порядку.

Проте, як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів, реєстрація дитини, щодо якої позивачем заявлено відповідні позовні вимоги, у встановленому законом порядку не проведена.

Наведене свідчить про те, що вимоги позивача про визнання батьківства щодо такої дитини є передчасними.

Крім того, до позовної заяви не додано доказів на підтвердження того факту, що відповідачем порушені, не визнаються чи оспорюються будь-які права позивача, у тому числі й того, що він не визнає своє батьківство щодо народженої дитини.

Навпаки, до позовної заяви додано нотаріально посвідчену заяву відповідача, у якій він просить записати його батьком дитини.

Таким чином, позовна заява не відповідає вимогам пунктів 4, 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Крім того, відповідно до змісту позовної заяви другою вимогою позивача є зобов`язання Подільського відділу ДРАЦС у місті Києві ЦМУЮ (м. Київ) зареєструвати факт народження дитини, народженої позивачкою, та видати відповідне свідоцтво про народження.

Тобто, вказана позовна вимога фактично пред`явлена позивачем до Подільського відділу ДРАЦС у місті Києві ЦМУЮ (м. Київ).

Однак вказаний державний орган не зазначений відповідачем за даним позовом.

Суд також звертає увагу на те, що позовні вимоги у цій частині позивачем належним чином не обґрунтовані, оскільки в позовній заяві не зазначено, у чому саме полягає порушення прав позивача з боку вказаного органу.

При цьому, як вбачається із доданого до позовної заяви листа Дніпровського відділу ДРАЦС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) №97/33.4-36 від 26.03.2025, позивач зверталася до вказаного відділу ДРАЦС із заявою щодо державної реєстрації народження ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак у здійсненні державної реєстрації народження дитини було відмовлено за відсутності для цього правових підстав.

Відповідно до ст. 21 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» у державній реєстрації актів цивільного стану може бути відмовлено, якщо: 1) державна реєстрація суперечить вимогам законодавства України; 2) державна реєстрація повинна проводитися в іншому органі державної реєстрації актів цивільного стану; 3) з проханням про державну реєстрацію звернулася недієздатна особа або особа, яка не має необхідних для цього повноважень. Орган державної реєстрації актів цивільного стану повинен мотивувати відмову в державній реєстрації актів цивільного стану у зв`язку з наявністю однієї з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, у письмовій формі, а також зазначити порядок оскарження рішення про відмову відповідно до вимог Закону України «Про адміністративну процедуру».

Згідно з чинним законодавством рішення відповідного органу державної реєстрації актів цивільного стану у формі висновку про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому може бути предметом розгляду судом адміністративної юрисдикції у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Таким чином, позивачу слід уточнити позовні вимоги у цій частині та визначитися, у порядку якого судочинства (цивільного чи адміністративного) та до якого відповідача може бути пред`явлений відповідний позов.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, надасть суду належні докази, що стосуються предмету спору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Подільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання батьківства та зобов`язання вчинити дії.

Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви відповідно до мотивувальної частини цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяО. О. Ковбасюк