У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Ковбасюк О.О.,

за участю секретаря судового засідання Білоус А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києва від 16.10.2024, ухваленого у цивільній справі №758/12962/23,-

В С Т А Н О В И В :

04.06.2025 до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києва від 16.10.2024, ухваленого у цивільній справі №758/12962/23 за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ВУСО» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування.

В обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 зазначив, що про рішення суду він дізнався від приватного виконавця, в той час, коли було заблоковано його банківські картки. Однак повідомлення від суду не отримував, оскільки після 24.02.2022, тобто з дня повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України, він за місцем реєстрації не проживав, у зв`язку з чим виклики до суду не отримував. З 25.09.2024 і по даний час він є військовослужбовцем. Щодо вимог позивача відповідач зазначив, що такі вимоги є необґрунтованими, оскільки ні позивачем, ні іншим учасником ДТП не було надано акту огляду транспортного засобу, де зафіксовано назву деталей та опис пошкоджень автомобіля «Renault Logan». Також позивачем не було надано рахунок щодо вартості відновлювального ремонту автомобіля. При цьому відповідач стверджує, що для проведення автотоварознавчого дослідження транспортного засобу «Renault Logan», з метою визначення вартості КТЗ, його ніхто не викликав, чим його було побавлено права надати пояснення та заперечення.

30.06.2025 представником позивача ПрАТ «СК «ВУСО» подано до суду заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в яких він просить залишити заяву відповідача без задоволення, вказуючи на її необґрунтованість.

У судове засідання сторони не з`явилися, про дату, час та місце його проведення повідомлені належним чином.

30.06.2024 представником відповідача подано заяву про проведення судового засідання за його відсутності.

За таких обставин суд провів судове засідання за відсутності сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Вивчивши подану заяву та дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов наступного висновку.

Заочним рішенням Подільського районного суду міста Києва від 16.10.2024, ухваленим у цивільній справі №758/12962/23, позов Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ВУСО» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ВУСО» суму страхового відшкодування у розмірі 58 700,00 грн та

судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

Згідно зі ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до положень статті 288 ЦПК України умовою перегляду заочного рішення є не лише встановлення судом при розгляді відповідної заяви обставин того, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, а одночасно судом має бути встановлено, що докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто ці дві обставини мають існувати одночасно.

Згідно з роз`ясненнями Верховного Суду України, наведеними у Листі від 01.05.2007 «Практика ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах», другу умову скасування заочного рішення слід розуміти таким чином, що відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення посилається на такі обставини та на такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку. Заочне рішення не може бути скасовано лише на підставі поданої відповідачем заяви та його усних доводів, які не підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами у справі.

У заяві про перегляд заочного рішення відповідач ОСОБА_2 вказує на те, що про рішення суду він дізнався від приватного виконавця, після того, коли було заблоковано його банківські картки, оскільки після повномасштабного вторгнення російської федерації 24.02.2022 на територію України він за місцем реєстрації не проживав, а з 25.09.2024 і по даний час він є військовослужбовцем.

Як вбачається із доданих до заяви військового квитка серії НОМЕР_1 та довідки ВЧ НОМЕР_2 №1292 від 15.05.2025, ОСОБА_1 перебуває на військовій службі за мобілізацією у ВЧ НОМЕР_2 з 25.09.2024 по теперішній час (по дату видачі довідки).

Із урахуванням наведеного, суд приймає до уваги доводи відповідача про те, що станом на дату ухвалення рішення суду у справі 758/12962/23, а саме 16.10.204, він перебував на військовій службі.

Разом із цим, судом враховується і те, що дана справа перебувала у провадженні Подільського районного суду міста Києва з 01.11.2023.

Усі судові повістки направлялися відповідачу ОСОБА_1 на адресу його зареєстрованого місця проживання, а саме: АДРЕСА_1 .

Поштова кореспонденція поверталась до суду з відміткою оператора поштового зв`язку «за закінченням терміну зберігання», «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 11.04.2023 у справі №760/16354/20 (провадження №61-12751св22), днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Ураховуючи наведене, відповідач ОСОБА_1 вважається таким, що був належним чином повідомленим про розгляд справи згідно з вимогами ЦПК України.

При цьому суд також звертає увагу, що у заяві про перегляд заочного рішення не зазначено, коли саме відповідач дізнався про рішення суду та ним не надано жодних доказів на підтвердження такої обставини.

Крім того, доводи відповідача про те, що після 24.02.2022 за місцем своєї реєстрації не проживав, не підтверджені жодними доказами.

Як на підставу для скасування заочного рішення Подільського районного суду міста Києва від 16.10.2024, ухваленого у цивільній справі №758/12962/23, відповідач ОСОБА_1 у своїй заяві також стверджує про необґрунтованість позовних вимог, вказуючи на те, що ні позивачем, ні іншим учасником ДТП не було надано акту огляду транспортного засобу, де зафіксовано назву деталей та опис пошкоджень автомобіля «Renault Logan», а також не було надано рахунок щодо вартості відновлювального ремонту автомобіля. Крім того, відповідач зазначає, що для проведення автотоварознавчого дослідження транспортного засобу «Renault Logan», з метою визначення вартості КТЗ, його ніхто не викликав, чим його було побавлено права надати пояснення та заперечення.

Разом із цим, такі доводи відповідача нічим не підтверджені, оскільки до заяви про перегляд заочного рішення ним не додано жодних доказів на спростування доводів позивача, наведених в обґрунтування позовних вимог.

Так, до заяви про перегляд рішення суду додано лише копію довідки військової частини, військового квитка та документа про сплату судового збору за подання цієї заяви.

При цьому, як вбачається із матеріалів справи, позивачем до позовної заяви було долучено копію протоколу огляду пошкодженого транспортного засобу, заяву на виплату страхового відшкодування та копію рахунку СТО про визначення вартості відновлювального ремонту КТ3 N? УКК3019159/ від 30.11.2022.

Як було встановлено судом, на підставі ст. 25 Закону України «Про страхування» та умов договору страхування, на підставі страхувальника (вигодонабувача) на виплату страхового відшкодування, ПрАТ «СК «ВУСО» було здійснено перерахування грошових коштів на користь страхувальника у розмірі 58 700,00 грн.

Факт проведення зазначеної виплати підтверджується страховим актом №2265459-1 від 24.02.2023 та платіжною інструкцією №8336 від 24.02.2023.

За змістом ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що відповідачем ОСОБА_1 не зазначено доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, а жодних нових обставин, які б не були відомі суду при ухваленні заочного рішення, та доказів на їх підтвердження ним до суду не подано.

Враховуючи зазначене, суд вважає, що зазначені вище обставини не створюють юридичної сукупності елементів, які дають підстави для скасування заочного рішення.

Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду.

Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-X).

Будь-яких інших обставин, які б могли слугувати підставою для скасування заочного рішення суду, визначеною ст. 288 ЦПК України, а також доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи та не були перевірені в ході розгляду справи, судом не встановлено.

З огляду на наведене, суд вважає, що подана відповідачем заява про скасування заочного рішення суду є необґрунтованою та підстави для скасування такого рішення відсутні.

Згідно з ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 258-261, 284-287, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києва від 16.10.2024, ухваленого у цивільній справі №758/12962/23 за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ВУСО» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

СуддяО. О. Ковбасюк