РІШЕННЯ

Іменем України

Справа № 285/2194/25

провадження у справі № 2/0285/1236/25

26 червня 2025 року м. Звягель

Звягельський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді…..…………...Літвин О. О.,

секретаря……….........................Клечковської М. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу

за правилами спрощеного позовного провадження

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2025 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив розірвати шлюб, укладений між ними 31.08.2019, від якого неповнолітніх дітей не мають.

Стверджував, що відносини з дружиною не склались, одруження виявилось невдалим, між ними немає взаєморозуміння та взаємоповаги. Шлюбні стосунки припинені, вони проживають окремо. Вважає, що поновлення подружніх відносин неможливе.

Спільної згоди для розірвання шлюбу в порядку ст.106 СК України подружжя не досягнуло, тому з позовом про розірвання шлюбу позивач звернувся до суду.

Сторони до суду не прибули, надали заяви про розгляд справи без їх участі, позивач в позовній заяві підтримав позовні вимоги, відповідач не заперечила щодо розлучення.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.112 СК України, шлюб може бути розірвано, якщо буде встановлено, що подальше сумісне проживання сторін і збереження сім`ї неможливе.

Згідно свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 31.08.2019.

Відомостей щодо наявності у подружжя спільних неповнолітніх дітей матеріали справи не містять.

Положеннями СК України передбачено розірвання шлюбу між подружжям, яке не має дітей, органом державної реєстрації актів цивільного стану. Стаття 106 СК стосується подружжя, яке взагалі не має спільних дітей або їхні діти досягли повноліття і, відповідно до ст.6 СК України, втратили правовий статус дитини.

Розірвання шлюбу судом відбувається: за наявності в подружжя спільних неповнолітніх дітей; за відсутності згоди одного з подружжя на розірвання шлюбу.

Подання позивачем даного позову до суду свідчить про відсутність згоди відповідача для розірвання шлюбу органом державної реєстрації актів цивільного стану.

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, добровільність шлюбу одна з основних його засад. Різниця в поглядах на права та обов`язки подружжя, відсутність взаєморозуміння призвели до поступового погіршення взаємовідносин і до фактичного припинення шлюбних стосунків між сторонами. Перебуваючи у шлюбі, позивач та відповідач не змогли створити міцної сім`ї, про що свідчить той факт, що вони не підтримують шлюбних відносин, та не мають наміру їх поновлювати.

У сім`ї немає перспективи возз`єднання. До порозуміння сторони не прагнуть, у кожного сформувався свій погляд на життя та інтереси, а йти на поступки один одному подружжя не бажає.

Позивач наполягав на розірванні шлюбу, вважаючи примирення і збереження їх сім`ї неможливим, проти чого відповідач не заперечила та погодилась із розлученням.

Згідно ч.3 ст.109 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що сім`я розпалася остаточно. Шлюб існує лише формально і його збереження суперечило б інтересам сторін.

Таким чином, позовні вимоги, зважаючи на їх обґрунтованість, підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 76-81, 259, 263-265 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між громадянами України

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

зареєстрований 31.08.2019 Новоград-Волинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області,

актовий запис №267.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У випадку оскарження, рішення набирає законної сили за результатом апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги на нього безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Головуюча суддя О. О. Літвин