Справа №463/3548/25
Провадження №2/463/1384/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2025 року м. Львів

Личаківський районний суд м. Львова у складі:

головуючої судді Бобрової Ю.Ю.

при секретарі Назар Р.М.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення по справі судової психологічної експертизи із застосуванням поліграфа по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договорами позики

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Личаківський районний суд м. Львова у складі вищевказана цивільна справа.

01.07.2025 року представником відповідача адвокатом Броною М.В. через систему «Електронний суд» було подано до суду клопотання про призначення по справі судової психологічної експертизи із застосуванням поліграфа у якому вона, з метою повного та всебічного дослідження всіх обставин справи, для підтвердження виконання грошових зобов`язань ОСОБА_1 перед позивачем у частковому поверненні заборгованості, а також приймаючи до уваги, що висновок експерта за результатами проведення психологічної експертизи із застосуванням поліграфа, відповідно до практики Верховного Суду, є рівноцінним засобом доказування у справі поряд з іншими письмовими, речовими й електронними доказами, просила суд призначити по справі судову психологічну експертизу із застосуванням поліграфа, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 6).

На вирішення експерта просила поставити наступні питання:

-Чи повернув ОСОБА_3 у свою власність грошові кошти у розмірі 32 250 євро з рахунку іноземної фірми, які були ним передані у борг ОСОБА_1 ?

-Яка загальна сума боргу ОСОБА_1 перед ОСОБА_3 станом на день проведення судової психологічної експертизи згідно боргових розписок від 27.03.2023, від 03.02.2023, від 31.07.2023, від 02.03.2023, від 07.06.2023 та від 10.09.2023?

Представник відповідача у судовому засіданні підтримала заявлене нею клопотання про призначення судової психологічної експертизи із застосуванням поліграфа, просила його задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про призначення по справі судової психологічної експертизи із застосуванням поліграфа. На думку представника позивача, сторона відповідача свідомо затягує розгляд справи, зловживає своїми процесуальними правами.

Суд, дослідивши матеріали справи, клопотання представника відповідача, з огляду на заперечення представника позивача, дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про призначення по справі судової психологічної експертизи із застосуванням поліграфа з огляду на наступне.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Стаття 105 ЦПК України передбачає, що призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити:

1) характер і ступінь ушкодження здоров`я;

2) психічний стан особи;

3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що суд має право для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки чи ремесла, призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Наявність клопотання сторони про призначення експертизи у справі, за відсутності передбачених статтею 105 ЦПК України умов, необхідних для її призначення, не є безумовною підставою для призначення судом відповідної експертизи у справі.

За своїм визначенням поліграф є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Поліграф це багатоканальний осцилограф, який проводить одночасний запис показників кров`яного тиску, дихання, рухових реакцій, робить електрокардіограму тощо. Водночас, на основні чотири показники, які вимірюються поліграфом (артеріальний тиск, пульс, потовиділення, частота дихання) впливає велика кількість емоцій, в тому числі радість, ненависть, печаль, тривога, депресія. Зв`язок цих параметрів у сукупності із намірами безперечного обману до цього часу наукою не доведено. При цьому слід зазначити, що поліграф не читає думки, а лише реєструє фізіологічну активність та зміну її параметрів. Він виявляє не брехню, а лише збудження, яке з певною долею вірогідності може свідчити про неправду. По фізіологічним реакціям не можна точно встановити природу процесу, що їх викликав (позитивна чи негативна емоція, біль, якісь асоціації, брехня, переляк).

Тобто судова експертиза із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа це різновид психологічної експертизи, яка проводиться у вигляді дослідження експертом-поліграфологом на основі спеціальних знань з використанням комп`ютерного поліграфа психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлені в ході дослідження стимули з метою перевірки достовірності інформації, що надається досліджуваною особою. Положеннями чинного цивільного процесуального законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань учасників справи із застосуванням поліграфа (детектора брехні) або прийняття судом в якості доказу отриманих таким чином відомостей, які носять орієнтовний характер.

Аналіз чинного законодавства дає підстави для висновку, що законодавець дозволяє використовувати поліграф у вузькому професійному колі (Інструкція щодо застосування комп`ютерних поліграфів у роботі з персоналом органів внутрішніх справ України, затверджена Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 28 липня 2004 року № 842, Порядок проведення психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа у Державному бюро розслідувань, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2017 року № 449, Положення про психологічне забезпечення в Національній гвардії України, затверджене Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08 грудня 2016 року № 1285 тощо).

Крім того, опитування учасників процесу з використанням поліграфа не відноситься до експертиз, передбачених Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5.

Відповідно до підпунктів 6.8.1-6.8.2 пункту 6.8 розділу VI Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа. Предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій. Такі опитування можуть проводитись тільки за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.

Зазначені норми права свідчать про те, що судова експертиза з використанням поліграфу це психологічна експертиза у вигляді дослідження експертом-поліграфологом на основі спеціальних знань з використанням поліграфу психофізіологічних реакцій особи у відповідь на пред`явлені в ході дослідження стимули з метою перевірки достовірності інформації, що надається досліджуваною особою. Проведення даної експертизи є можливим за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.

Відповідно до статті 8 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини розглядає різні аспекти використання поліграфу, звертаючи увагу на дотримання прав людини. Суд наголошує на необхідності дотримання прав людини під час використання поліграфа, зокрема права на приватне життя (стаття 8 Європейської конвенції з прав людини) та права на справедливий судовий розгляд (стаття 6 Конвенції). Важливими рішеннями у цій сфері є справи «Сідік проти Німеччини» (2000) та «Юванович проти Швейцарії» (2009), де ЄСПЛ підкреслив, що використання поліграфа повинно здійснюватися з дотриманням принципів законності, необхідності та пропорційності.

Згідно із вимогами ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Як вбачається зі ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 213ЦПК України під час розгляду справи суд повинен безпосередньо дослідити докази у справі.

Достовірність показань особи є предметом оцінки виключно суду, а не психологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа. Чинним цивільним процесуальним законодавством не передбачено перевірку показань учасника справи із застосуванням спеціального технічного засобу поліграфу та використання отриманих даних як доказу.

В Україні результати досліджень на поліграфі не є самостійним видом доказів у розумінні ст. 73 ЦПК України. Поліграфічні дослідження можуть виступати лише як допоміжний інструмент для збору інформації.

Результати опитування із застосуванням поліграфа не можуть бути достовірним та допустимим доказом, оскільки таке опитування проводиться з метою отримання орієнтовної інформації, а доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги та заперечення учасників справи (стаття 76 ЦПК України).

Суд також зауважує про те, що в ході дослідження із застосуванням комп`ютерного поліграфа здійснюється експертна оцінка та інтерпретація психофізіологічних реакцій, детермінованих зовнішніми стимулами.

Тобто результати опитування із застосуванням поліграфа не є релевантними для вирішення питання про виконання грошового зобов`язання за договором позики, оскільки таке опитування проводиться з метою отримання орієнтовної інформації.

Наявність чи відсутність висновку експертизи не спростовує як факту отримання позичальником коштів, так і факту наявності невиконаного відповідачем зобов`язання за договором позики.

Подібна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16 червня 2021 року у справі № 559/2218/17, від 24 травня 2023 року у справі № 759/17745/18, від 29.11.2023 року у справі № 589/4601/21.

Таким чином, суд доходить до висновку про те, що представник відповідача у поданому клопотанні не довів значимість призначення експертизи для вирішення цієї справи та не підтвердила можливість використання її результатів для розгляду цієї справи.

Інакше кажучи, досліджуване клопотання не містить аргументів, які би вказували на виключну необхідність призначення експертного досліджування.

На переконання суду, відповідач не позбавлений можливості заперечувати проти обставин, підтвердження яких позивач аргументує розписками, шляхом використання інших засобів доказування.

Також, на думку суду, призначення у справі відповідної експертизи на даному етапі розгляду справи призведе лише до необґрунтованого затягування її розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на те, що висновок фізіологічного опитування особи з використанням поліграфа не відноситься до висновків експерта чи документів в розумінні доказів та доказування, результати перевірок на поліграфі мають орієнтовне значення, а висновки мають ознаки вірогідності, суд доходить висновку про відсутність правових підстав для призначення у справі психологічної експертизи з використанням комп`ютерного поліграфа.

Окрім наведеного, судом поставлено на обговорення питання про можливість закінчення підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду.

Представник позивача вважав за можливе закінчити підготовче засідання та призначити справу до судового розгляду.

Представник відповідача просила зупинити провадження у справі та призначити експертизу.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає підготовче провадження у справі закінченим, а тому приходить до висновку про необхідність призначення справи до розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 13, 76, 77, 81, 103, 105, 106, 197, 200, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення по справі судової психологічної експертизи із застосуванням поліграфа по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договорами позики відмовити.

Закрити підготовче провадження та призначити справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договорами позики на 11 год. 30 хв. 16 липня 2025 року, про що повідомити сторони.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Юлія БОБРОВА