СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/6673/25

пр. № 2/759/3909/25

10 червня 2025 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Петренко Н.О.

за участю секретаря судових засідань Ганнисика А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа приватний нотаріус Зубкова Ольга Леонідівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

І. Зміст позовних вимог.

Представник позивача Мамчик Д.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 , 1956 року народження. Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина, до складу якої входить 4/5 квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач є рідною дочкою спадкодавця.

Зазначає, що 10.01.2025 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Зубкової Ольги Леонідівни із заявою про прийняття спадщини за законом. Однак, 13.01.2025 року було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно через пропуск встановленого строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини представник позивача посилається на збройну агресію Російської Федерації проти України та введення воєнного стану. Зокрема зазначає, що через постійні повітряні тривоги, ракетні обстріли території України, у тому числі міста Києва, та щоденні відключення електроенергії, позивач не мала змоги своєчасно подати заяву про прийняття спадщини. Також вказує на душевні страждання та проблеми зі станом здоров`я, пов`язані зі смертю матері. Просить суд визначити позивачу додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

ІІ. Процесуальні рішення у справі.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 02 квітня 2025 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 06 травня 2025 року закрито підготовче засідання у вказаній цивільній справі та призначено розгляд справи по суті.

ІІІ. Позиції учасників судового провадження.

Представник позивача надав заяву про проведення судового засідання без участі. Позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином про день, час та місце розгляду справи. Надав до суду відзив, в якому заперечує проти задоволення позовних вимог, оскільки позич не навів об`єктивних поважних причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

ІV. Фактичні обставини встановлені судом та норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 24.04.2024 року, ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Київ померла ОСОБА_2 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина. До складу спадкового майна входить 4/5 частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності та свідоцтвом про право на спадщину.

Матеріалами справи документально підтверджено, що позивач є донькою померлої ОСОБА_2 .

13.01.2025 року приватним нотаріусом Зубковою Ольгою Леонідівною було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Причиною відмови стало те, що ОСОБА_1 пропустила встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк для прийняття спадщини, який розпочався з дати смерті спадкодавця ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно з положеннями статей 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини представник позивача посилається на збройну агресію Російської Федерації проти України та введення воєнного стану. Зокрема зазначає, що через постійні повітряні тривоги, ракетні обстріли території України, у тому числі міста Києва, та щоденні відключення електроенергії, позивач не мала змоги своєчасно подати заяву про прийняття спадщини. Також вказує на душевні страждання та проблеми зі станом здоров`я, пов`язані зі смертю матері.

Суд бере до уваги, що на території України, зокрема в місті Києві, триває воєнний стан, пов`язаний зі збройною агресією Російської Федерації.

Встановлено, що в період після смерті спадкодавця до закінчення строку для прийняття спадщини, мали місце постійні повітряні тривоги та ракетні обстріли, а також періодичні відключення електроенергії. Ці обставини є загальновідомими фактами.

Відповідно до пунктів 2, 5, 6 частини 1 статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Суд враховує, що пропуск строку відбувся в період дії воєнного стану на території України, зокрема в місті Києві, де мешкає позивач. Постійні повітряні тривоги, ракетні обстріли та перебої з електропостачанням є об`єктивними та непереборними обставинами, які створюють значні труднощі для реалізації громадянами своїх прав та дотримання строків. Ці обставини, будучи поза контролем позивача, об`єктивно перешкоджали їй своєчасно звернутися до нотаріуса.

Крім об`єктивних факторів, пов`язаних з воєнним станом, суд приймає до уваги зазначені Позивачем душевні страждання, пов`язані зі втратою близької особи, та проблеми зі здоров`ям, які є природною реакцією на стресову ситуацію та об`єктивно впливають на здатність особи здійснювати юридично значущі дії.

Судом встановлено, що позивач, будучи рідною дочкою спадкодавця, є спадкоємцем першої черги. Вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що свідчить про її намір реалізувати своє право на спадкування, а пропуск строку не є наслідком її недбалості чи небажання. Факт звернення до нотаріуса, хоч і після спливу строку, підтверджує наявність спадкових правовідносин та волевиявлення Позивача на прийняття спадщини.

Виходячи з встановлених поважних причин пропуску строку та необхідності забезпечення реалізації спадкових прав Позивача, суд вважає за необхідне та доцільне визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Запропонований строк у два місяці є достатнім для здійснення позивачем необхідних дій для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягають задоволенню, оскільки пропуск строку для прийняття спадщини відбувся з поважних причин, які були непереборними та об`єктивно перешкоджали позивачу своєчасно здійснити необхідні дії.

Кеpуючись статтями 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 4, 12, 13, 76-80, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа приватний нотаріус Зубкова Ольга Леонідівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , 1956 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначений строк починається з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя Н.О. Петренко