Справа № 638/1388/20
Провадження № 2-во/638/88/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2025 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді - Яковлевої В.М.,

за участю секретаря судового засідання - Сікорського А.С.,

розглянувши заяву представника позивача за первісним позовом, відповідача за зустрічним позовом про виправлення описки у цивільній справі за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус ХМНО Бєсєда Тетяна Дмитрівна, Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання недійсними правочинів, скасування рішення державного реєстратора, визнання спадщини відумерлою, витребування майна з чужого незаконного володіння та за зустрічним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Харківської міської ради, третя особа Приватний нотаріус ХМНО Бєсєда Тетяна Дмитрівна, Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання добросовісним набувачем

встановив:

Рішенням Шевченківського (Дзержинського) районного суду м. Харкова від 21 травня 2025 року позовні вимоги Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус ХМНО Бєсєда Тетяна Дмитрівна, Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання недійсними правочинів, скасування рішення державного реєстратора, визнання спадщини відумерлою, витребування майна з чужого незаконного володіння задоволено.

Визнано недійсним договір купівлю-продажу квартири від 14.03.2019 № 139, який виданий та зареєстрований приватним ОСОБА_3 продала, а ОСОБА_4 купив квартиру квартиру АДРЕСА_1 .

Скасовано рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно, приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Бєсєда Т.Д., від 14.03.2019 № 45958845 про реєстрацію за ОСОБА_4 права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Визнано відумерлою спадщиною квартиру квартиру АДРЕСА_1 , власник якої ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та передановідумерлу спадщину - квартиру АДРЕСА_1 до комунальної власності територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради.

Витребувано квартиру АДРЕСА_1 із чужого незаконного володіння від добросовісного набувача в особі ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Харківської міської ради ().

Стягнуто з відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Харківської міської ради витрати, понесені за сплату судового збору по 3153 грн. 00 коп. з кожного.

В задоволенні зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Харківської міської ради, третя особа Приватний нотаріус ХМНО Бєсєда Тетяна Дмитрівна, Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання добросовісним набувачем відмовлено.

Вступна та резолютивна частини судового рішення проголошено 21 травня 2025 року, повний текст судового рішення складено 29 травня 2025 року.

09.06.2025 заступник директора юридичного департаменту Харківської міської ради Олександра Буряковська звернулася до Шевченківського районного суду м. Харкова із заявою про виправлення описки, в якій просила п`ятий абзац резолютивної частини рішення Шевченківського районного суду м. Харкова від 21.05.2025 викласти в наступній редакції: «Витребувати квартиру АДРЕСА_1 із чужого незаконного володіння від добросовісних набувачів в особі ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Харківської міської ради () на користь Харківської міської ради ().

В обгрунтування поданого клопотання вказав, що суд допустив вищезазначену описку, зважаючи на те, що у мотивувальній частині рішення зазначив:

«Ураховуючи встановлені у справі обставини, а саме відчуження спірного майна без волевиявлення власника, витребування такого майна на користь законного власника відостанніх набувачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є пропорційним втручанням у право власності останніх, яке ґрунтується на законі, переслідує легітимну мету та необхідним у демократичному суспільстві.

З огляду на характер спірних правовідноси суд невстановив невідповідності заходу втручання в право власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 критеріям правомірного втручання в право особи на мирне володіння майном, сформованим у сталій практиці ЄСПЛ».

Розглянувши заяву про виправлення описки, дослідивши матеріали цивільної справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої, другої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Як вбачається з тексту мотивувальної частини рішення Шевченківського районного суду м. Харкова від 21 травня 2025 року суд зазначив таке:

«Ураховуючи встановлені у справі обставини, а саме відчуження спірного майна без волевиявлення власника, витребування такого майна на користь законного власника від останніх набувачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є пропорційним втручанням у право власності останніх, яке ґрунтується на законі, переслідує легітимну мету та необхідним у демократичному суспільстві.

З огляду на характер спірних правовідноси суд невстановив невідповідності заходу втручання в право власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 критеріям правомірного втручання в право особи на мирне володіння майном, сформованим у сталій практиці ЄСПЛ».

Однак, як зазначено в заяві про виправлення описки, пятий абзац резолютивної частини рішення Шевченківського районного суду м. Харкова від 21.05.2025 викладено в наступній редакції:

«Витребувати квартиру АДРЕСА_1 із чужого незаконного володіння від від добросовісного набувача в особі ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Харківської міської ради () на користь Харківської міської ради ().

Суд вказує, що згідно зі статтею 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їх неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16.11.2016 року "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Як зазначено в постанові Верховного Суду від 27.12.2019 у справі №911/2787/18 описка в розумінні зазначеної статті ЦПК України - це випадкова помилка в рішенні, допущена при його викладенні.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовленні тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, ухвалі, описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть рішення, ухвали.

При цьому дана цивільна справа надійшла та перебувала в провадженні судді Цвіри Д.М. 31.01.2020, і перебувала в її провадженні до дня ухвалення рішення - 21.05.2025. Заява про виправлення описки надійшла в провадження судді Яковлевої В.М. 09.06.2025.

Склад суду, який розглядав цивільну справу по суті (головуюча суддя Цвіра Д.М.), всебічно та повно з`ясовував фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінював докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, як кожен окремо так і у їх сукупності ухвалив відповідне рішення.

У свою чергу, обставини, на які посилається заявник в заяві про виправлення описки, по своїй суті зводяться до того, що суд, який розглядав справу за первісним та зустрічним позовом, у резолютивній частині рішення вказав на обов`язок померлої особи, що суперечить положенням ч. 4 ст. 25 ЦК України та ст. 55 ЦПК України.

Разом із тим, суд, в провадженні якого надійшла дана заява про виправлення описки, не встановлює фактичні обставини справи, на яких грунтуються позовні вимоги, не оцінює докази, що мають істотне значення для розгляду справи, оскільки виправлення описки не є переглядом справи по суті.

По суті виправлення описки це усунення технічних або орфографічних помилок, неточностей у цифрах або датах, які не змінюють суті судового рішення.

За таких обставин, проаналізувавши доводи заяви, судом не встановлено беззаперечних підстав для висновку, що заявлені в ній вимоги є суто опискою, зважаючи на що, суд доходить до висновку, що в задоволенні заяви представника позивача за первісним позовом, відповідача за зустрічним позовом про виправлення описки необхідно відмовити.

Керуючись статтями 269 ЦПК України, суд

постановив:

У задоволенні заяви представника позивача за первісним позовом, відповідача за зустрічним позовом про виправлення описки у цивільній справі за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус ХМНО Бєсєда Тетяна Дмитрівна, Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання недійсними правочинів, скасування рішення державного реєстратора, визнання спадщини відумерлою, витребування майна з чужого незаконного володіння та за зустрічним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Харківської міської ради, третя особа Приватний нотаріус ХМНО Бєсєда Тетяна Дмитрівна, Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання добросовісним набувачем - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

У період з 16 червня 2025 року по 20 червня 2025 року включно суддя перебувала у відпустці.

Повний текст ухвали складено 23 червня 2025 року.

Суддя В.М. Яковлева