Справа № 355/2438/24
Провадження № 2/355/325/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2025 року Баришівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Троценко Т. А.

за участю секретаря Ліберацької Ю. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с. Баришівка Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Баришівської селищної ради Київської області про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 і ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом, який уточнили і вказали, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , після смерті якого залишилось спадкове майно, що складається із земельної частки (паю), що перебувала у колективній власності КСП «Гостролуччя» розміром 4,77 умовних кадастрових гектари без визначення меж цієї земельної ділянки в натурі (на місцевості).

Відповідно до сертифікату на право на земельну частку (пай) серія КВ №0077567 від 30.12.1996 року за померлим ОСОБА_3 закріплені земельні ділянки: рілля І категорії - ділянка № НОМЕР_1 площею 1,6929 га, рілля ІІ категорії - ділянка № НОМЕР_2 , площею 1,7703 га, на які він отримав державні акти.

Державний акт на право власності на земельну ділянку № НОМЕР_3 площею 1,0748 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за межами населеного пункту в адміністративних межах Баришівської селищної ради Гостролуцького старостинського округу Броварського району Київської області на ім`я ОСОБА_3 відсутній, а також станом на 01.01.2013 рік відсутні реєстраційні записи щодо реєстрації права власності на земельну ділянку, та відсутня землевпорядна документація по формуванню земельної ділянки № НОМЕР_3 площею 1,0748 га.

За життя ОСОБА_3 заповіт не складав, таким чином, після його смерті відкрилась спадщина за законом.

У встановленому законом порядку ОСОБА_1 звернулася до Баришівської районної державної нотаріальної контори із заявою щодо оформлення спадщини після смерті свого батька ОСОБА_3 , заведено спадкову справу № 616/2007.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла дружина ОСОБА_3 - ОСОБА_4 .

На підставі ч.3 ст. 1268 Цивільного кодексу України, ОСОБА_4 фактично прийняла, але не оформила після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 свого чоловіка ОСОБА_3 1/3 частку спадкового майна.

За життя ОСОБА_4 заповіт не складала, таким чином, після її смерті відкрилась спадщина за законом.

У встановленому законом порядку позивач ОСОБА_2 звернувся до Баришівської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_4 .

13.02.2008 року ОСОБА_1 було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 2/3 частки майна ОСОБА_3 у зв`язку з відмовою 1/3 частки майна дочки померлого ОСОБА_5 на її користь на земельні ділянки загальною площею 3,4632га, (діл.№ 0525 кадастровий номер: :05:055:0016, діл.№ 1201 кадастровий номер: :05:054:0175), для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які розташовані за межами населеного пункту в адміністративних межах Баришівської селищної ради, Гостролуцького старостинського округу, Броварського району, Київської області, які входили до спадкової маси.

22.10.2024 року позивачі звернулися до нотаріуса із заявами про видачу свідоцтв про право на спадщину за законом на земельну ділянку, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва № НОМЕР_3 площею 1,0748 га (сіножаті), яка розташована за межами населеного пункту в адміністративних межах Баришівської селищної ради, Гостролуцького старостинського округу, Броварського району, Київської області.

Проте нотаріус повідомив, що оскільки спадкодавець за життя належним чином не оформив та не отримав правовстановлюючий документ на згадану вище земельну частку (пай), то ним не може бути видані свідоцтва про право на спадщину на таку земельну ділянку (пай).

Враховуючи відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно та неможливість оформлення спадкових прав у нотаріуса, просять визнати за ними право на земельну частку (пай), який складається із земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована за межами населеного пункту в адміністративних межах Баришівської селищної ради, Гостролуцького старостинського округу, Броварського району, Київської області відповідно до сертифікату на право на земельну частку (пай) серії КВ №0077567, виданим Баришівською районною державною адміністрацією 30.12.1996 року: а саме - за ОСОБА_1 право на оформлення 2/3 земельної частки (паю), за ОСОБА_2 право на 1/3 земельної частку (пай) у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 .

Позивачі та їх представник адвокат Демків Б. М. до суду не з`явилися, про дату слухання справи повідомлені належним чином, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі і просять задовольнити.

Представник відповідача - Баришівської селищної ради Київської області за довіреністю Сірик О. М. до суду не з`явився, про дату слухання справи повідомлений належним чином, надав заяву, у якій просить розглядати справу за його відсутності, проти задоволення позову не заперечує.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У зв`язку з вищевикладеним, на підставі ст. 247 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог позивачів, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 07. 06. 2007 р.

Після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно у вигляді земельної частки (паю), що перебувала у колективній власності КСП «Гостролуччя» розміром 4,77 умовних кадастрових гектари без визначення меж цієї земельної ділянки в натурі (на місцевості).

Відповідно до сертифікату на право на земельну частку (пай) серія КВ №0077567 від 30.12.1996 року, виданого КСП «Гостролуччя» 30. 12. 1996 року, ОСОБА_3 мав право на земельну ділянку (пай) розміром 4,77 умовних кадастрових одиниць без визначення меж на місцевості.

Згідно довідки виконавчого комітету Баришівської селищної ради № 79 від 02. 05. 2023 року за ОСОБА_3 згідно з протоколом № 1 від 03. 12. 2005 року з розподілу земельних ділянок (паїв) закріплені земельні ділянки: рілля І категорії - ділянка № НОМЕР_1 площею 1,6929 га, рілля ІІ категорії - ділянка № НОМЕР_2 , площею 1,7703 га, на які він отримав державні акти.

З відповіді ГУ Держгеокадастру у м. Києві та Київській області від 21. 10. 2024 року державний акт на право власності на земельну ділянку № НОМЕР_3 площею 1,0748 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за межами населеного пункту в адміністративних межах Баришівської селищної ради Гостролуцького старостинського округу Броварського району Київської області на ім`я ОСОБА_3 відсутній, а станом на 01.01.2013 рік відсутні реєстраційні записи щодо реєстрації права власності на земельну ділянку, та відсутня землевпорядна документація по формуванню земельної ділянки № НОМЕР_3 площею 1,0748 га.

Після смерті ОСОБА_3 спадкоємцями першої черги за законом були його дружина ОСОБА_4 , дочка ОСОБА_5 та дочка - позивачка по справі ОСОБА_1 .

Як вбачається з копії спадкової справи у становлений законом термін ОСОБА_5 надала заяву про відмову від спадщини після смерті батька на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_1 подала заяву про прийняття спадщини після смерті батька, заведена спадкова справа.

Дружина померлого ОСОБА_4 прийняла спадщину після смерті чоловіка на підставі ч.3 ст. 1268 ЦК України як така, що постійно проживала зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , спадкоємцем першої черги за законом після її смерті є її син ОСОБА_2 , який у встановлений законом термін звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, заведена спадкова справа.

ОСОБА_1 та ОСОБА_5 надали заяви про відмову від спадщини після її смерті на користь ОСОБА_2 .

Таким чином, частки у спадковому майні були визначені ОСОБА_1 2/3, ОСОБА_2 1/3.

В якості спадкового майна виступає право померлого ОСОБА_3 на земельну частку (пай) розміром 4,77 умовних кадастрових одиниць без визначення меж на місцевості, підтверджене сертифікатом на право на земельну частку (пай) серія КВ №0077567 від 30.12.1996 року, виданого КСП «Гостролуччя» 30. 12. 1996 року.

Проте нотаріус повідомив, що оскільки спадкодавець за життя належним чином не оформив та не отримав правовстановлюючий документ на згадану вище земельну частку (пай), то ним не може бути видані свідоцтва про право на спадщину на таку земельну ділянку (пай).

Суд встановив, що за життя ОСОБА_3 розпочав процес приватизації зазначеної земельної ділянки.

Згідно п 3.5 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 спадкоємці мають право звертатися до суду із позовами про визнання відповідного права в порядку спадкування - права на завершення приватизації та одержання державного акта про право власності на землю на ім`я спадкоємця, а не права власності на земельну ділянку.

На підставі абз. 2 п. 1 розділу X "Перехідні положення" ЗК рішення про передачу громадянам України безоплатно у приватну власність земельних ділянок, прийняті органами місцевого самоврядування відповідно до Декрету КМУ від 26 грудня 1992 року "Про приватизацію земельних ділянок" (втратив чинність на підставі Закону України від 14 вересня 2006 року № 139-V) є підставою для виготовлення та видачі цим громадянам або їх спадкоємцям державних актів на право власності на земельну ділянку за технічною документацією щодо складання документів, що посвідчують право на земельну ділянку (пункт 1 розділу X доповнено абз. 2 згідно із Законом від 16 вересня 2008 року № 509-VI).

Отже, якщо видача державного акта про право власності на землю здійснюється на підставі рішення про передачу громадянам України безоплатно у приватну власність земельних ділянок, прийнятого органами місцевого самоврядування відповідно до Декрету КМУ від 26 грудня 1992 року "Про приватизацію земельних ділянок", до спадкоємців переходить право отримати державний акт про право власності на земельну ділянку. Зазначений порядок встановлений законодавством у разі набуття права власності на земельні ділянки шляхом їх приватизації громадянами (ч. 3 ст. 116 ЗК).

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах із збереженням її цільового призначення.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися в наслідок його смерті.

Так згідно ч.1 ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Відповідно до вимог п.1 ч.2 ст.16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права, яке полягає у необхідності встановлення фактичної обставини і надання їй правового значення у зв`язку з відсутністю право встановлюваних документів.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом.

Враховуючи вищевикладене, той факт, що позивачі, як спадкоємці першої черги за законом, мають право на завершення приватизації земельної ділянки, що відповідає вимогам закону, вищевказані обставини підтверджені належними та достатніми доказами, іншими особами не оспорюється, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Згідно положень ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 16,328, 1217, 1218, 1225,1261 ЦК України, ст. ст. 12,13, 76-81,258-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_5 , АДРЕСА_1 ) в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , право на оформлення 2/3 земельної частки (паю), у виді земельної ділянки площею 1,0748 га - № НОМЕР_3 (сіножаті), для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована за межами населеного пункту в адміністративних межах Баришівської селищної ради, Гостролуцького старостинського округу, Броварського району, Київської області.

Визнати за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_6 , с. Єрківці, Бориспільський р-н., Київська обл., 08430) в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 право на оформлення 1/3 земельної частки (паю), у виді земельної ділянки площею 1,0748 га - № НОМЕР_3 (сіножаті), для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована за межами населеного пункту в адміністративних межах Баришівської селищної ради, Гостролуцького старостинського округу, Броварського району, Київської області.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду на протязі тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Баришівського

районного суду Т. А. Троценко