Слобідський районний суд міста Харкова
Провадження № 2/641/129/2025 Справа № 641/6184/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2025 року Слобідський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Курганникової О.А.

за участі секретаря судових засідань Юрченко Д.Ю.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 в режимі відеоконференції

представника відповідача ОСОБА_3 в режимі відеоконференції

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні питанння про можливість прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , третя особа: Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення способу спілкування з дитиною до спільного розгляду з позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів

встановив

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів

10.09.2024 року до надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , третя особа: Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення способу спілкування з дитиною. Одночасно з зустрічним позовом ОСОБА_2 просила звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище.

Представник позивача в судовому засіданні заперечувала проти прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник просили прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно зі ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно зі ч. 1ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. ч.1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан позивачки для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на позивачку, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання позивачки про звільнення від сплати судового збору, оскільки не наведено переконливих доводів, що матеріальне становище позивачки перешкоджає сплаті нею судового збору при зверненні з зустрічним позовом до суду 10.09.2024 року.

На підставі викладеного, суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору при зверненні до суду з зустрічним позовом.

Проте ОСОБА_2 не позбавлена можливості повторно звернутись з таким клопотанням або клопотанням про зменшення суми судового збору, долучивши до нього додаткові документи на підтвердження доводів або звернутися з клопотанням про зменшення, про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Відповідно до п.п.3 п.1 ч.2 ст.4ЗУ «Просудовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20 грн.

Частиною 1 ст. 194 ЦПК України визначено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Дослідивши отримані матеріали, судом встановлені недоліки зустрічної позовної заяви, які унеможливлюють вирішення судом питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним та об`єднання в одне провадження вимог за вказаними позовами, а саме.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 95, 175,177,185, 193-194, 258-261, 353 ЦПК України

ухвалив:

В задоволенні клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , третя особа: Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення способу спілкування з дитиною - залишити без руху, надавши позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом, що якщо вона відповідно до цієї ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, та усуне вказаній в цій ухвалі недоліки, зустрічна позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо вона не усуне недоліки зустрічної позовної заяви у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною та буде повернута. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя -О. А. Курганникова