Справа № 177/681/25
Провадження № 2/177/603/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

19 червня 2025 року

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Березюк М. В.

за участі: секретаря Дятел К. Ю.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача державний нотаріус Третьої криворізької державної нотаріальної контори Ситник О.О., про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

24.03.2025 до Криворізького районного суду Дніпропетровської області надійшла вказана позовна заява в якій позивач, уточнивши позовні вимоги, просив суд визначити йому додатковий строк тривалістю 2 місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову вказано, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , який доводився батьком сторонам по справі, які є спадкоємцями першої черги спадкування за законом, але на відміну від позивача, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на спадщину не претендують. Після смерті батька залишилася спадщина у вигляді земельної ділянки, яка розташована в межах Лозуватської сільської ради Криворізького району та автомобіль марки ВАЗ-21013.

Позивач вказав, що до дня смерті, батько проживав з їх матір`ю ОСОБА_5 , а після його смерті, на сімейній нараді було вирішено, що саме мати буде приймати спадщину після смерті ОСОБА_4 , оскільки фактично проживала з ним.

Однак, звернувшись до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, їх матері було відмовлено у видачі свідоцтва, у зв`язку з тим, що задовго до відкриття спадщини, шлюб між батьками було розірвано, про що мати не знала. Батьки все життя продовжували проживати спільно, однією сім`єю, а тому про вказану обставину нікому зі спадкоємців ОСОБА_4 не було відомо на час його смерті.

Враховуючи вказану ситуацію позивач, 23.01.2025 звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька у зв`язку із тим, що він пропустив 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Як зазначає позивач, причиною пропуску строку для його звернення до нотаріуса стали вищевказані обставини, які позивач просив суд визнати поважними причинами пропуску ним строку для прийняття спадщини та задовольнити позов, визначивши позивачу додатковий строк тривалістю два місяці для прийняття спадщини за законом після смерті батька.

Ухвалою судді від 14.04.2025 позовна заява прийнята судом до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання, витребувано докази.

Витребувані докази надано до суду.

Позивач в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву в якій просив суд розгляд справи проводити за його відсутності та наполягав на задоволенні позовних вимог.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, в заявах від 15.04.2025, та від 19.06.2025 вказали про визнання позовних вимог та не заперечували проти задоволення позову.

Третя особа, будучи повідомленою належним чином про дату, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилася, заяв т клопотань до суду не надала.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників процесу, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, давши оцінку наданим суду доказам, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Оскільки відповідачі надали суду заяви про визнання ними позовних вимог ОСОБА_1 про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька, керуючись ч.4 ст. 206 ЦПК України, згідно якої визнання відповідачами позову є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову, а також ч.3 ст. 200 ЦПК України, згідно якої визнання позову відповідачами є підставою для ухвалення рішенням в підготовчому засіданні, суд вважає за можливе ухвалити рішення по справі в підготовчому засіданні.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Департаментом адміністративних послуг виконкому Криворізької міської ради, актовий запис №1492 (а.с. 20).

Факт того, що померлий ОСОБА_4 є батьком позивача ОСОБА_1 та відповідачів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 підтверджується копіями свідоцтв про народження позивача та відповідачів ( а.с. 8,11,18) та копіями свідоцтв про одруження відповідачів ( а.с. 11 зворот, 18 зворот), батьками яких в свідоцтвах про народження записані (мовою оригіналу- російською) « ОСОБА_8 » та « ОСОБА_5 ».

Відповідно до довідки, наявній у спадковій справі, заведеної після смерті ОСОБА_4 , на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_2 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . За вказаною адресою на момент смерті ОСОБА_4 була зареєстрована ОСОБА_5 , мати позивача та відповідачів по справі (а.с.72).

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, 22 січня 1990 року шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 розірвано Довгинцівським відділом ЗАГС м. Кривого Рогу, актовий запис № 31 (а.с.73-74). Як зазначає позивач, вказана обставина стала несподіванкою для всіх членів родини.

За життя ОСОБА_4 належало право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0996 площею 0.25 га, яка розташована на території Лозуватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області та автомобілем марки ВАЗ-21013 д.н.з НОМЕР_2 , що підтверджується копією технічного паспорту на вказаний автомобіль та копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 23-25).

Як слідує з матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , 19.09.2024 року із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 звернулася ОСОБА_5 , яка 23.01.2025 року, після з`ясування обставин щодо факту розірвання шлюбу із ОСОБА_4 ще за життя останнього, написала заяву про те, що не претендує на спадщину після смерті ОСОБА_4 та не заперечувала, щоб свідоцтво про право на спадщину після нього було видано іншому спадкоємцю (а.с.75).

23.01.2025 до Третьої криворізької державної нотаріальної контори, із заявою про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_4 звернувся його син ОСОБА_1 як спадкоємець за законом після смерті батька та в цей же день отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини (а.с. 75 зворот, 78).

Інші особи із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 до нотаріуса не зверталися.

У відповідності зі ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Позивач зазначає, що пропустив визначений законом строк для прийняття спадщини, у зв`язку із тим, що між дітьми спадкодавця була домовленість про прийняття спадщини після смерті батька їх матір`ю ОСОБА_5 , яка проживала з батьком на час відкриття спадщини, а тому жоден з них не реалізував право на прийняття спадщини. Лише в процесі оформлення спадщини матір`ю, ОСОБА_5 та сторони по справі дізналися про неможливість реалізації права на спадкування матір`ю. Вказана обставина, а саме необізнаність з фактом розлучення батьків та відповідно відсутності права матері на спадкування в першу чергу спадкування за законом, стало об`єктивною підставою для не реалізації позивачем права на подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька у визначений законом строк.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Враховуючи повідомлені суду обставини на підтвердження поважності причин пропуску позивачем визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, об`єктивність таких обставин та їх невідомість позивачу, відсутність обставин які б спростовували твердження позивача щодо поважності причин пропуску ним строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, беручи до уваги визнання позову відповідачами, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті батька та вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , який буде достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 247, 259, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача державний нотаріус Третьої криворізької державної нотаріальної контори Ситник О.О. про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці, обчислювати з дня набрання даним рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 24.06.2025.

Суддя М.В. Березюк