КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №367/7319/17
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/8788/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 червня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Слюсар Т.А.,

суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,

за участю секретаря судового засідання Гладкої І.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Шмарьової Тетяни Олександрівни в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 06 лютого 2025 року про заміну учасника справи у складі судді Мерзлого Л.В.,

у цивільній справі за позовом першого заступника прокурора Київської області, в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до ОСОБА_1 , треті особи: державне підприємство «Київська лісова науково-дослідна станція», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , приватне мале підприємство «Міраж», громадська організація - Дачне товариство «Чарівна роса», Обслуговуючий кооператив «Гостомель-1» про визнання недійсними рішень та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2023 року заступник керівника Київської обласної прокуратури звернувся у суд із заявою про заміну учасника справи його процесуальним правонаступником, у якій просив суд замінити у справі №367/2867/18 Кабінет Міністрів України на його процесуального правонаступника - Київську обласну державну адміністрацію.

Заяву обґрунтовано тим, що на даний час саме Київська обласна державна адміністрація є розпорядником земель лісогосподарського призначення, в тому, числі, і щодо вилучення земельних ділянок вказаної категорії. В той же час, відповідно до редакції Земельного кодексу, чинної на час виникнення спірних правовідносин, повноваження щодо вилучення земельних ділянок державної власності лісогосподарського призначення для нелісогосподарських потреб належали до виключної компетенції Кабінету Міністрів України» укладено договір відступлення прав вимоги за тим же кредитним договором.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 06 лютого 2025 року клопотання заступника керівника Київської обласної прокуратури про заміну учасника справи його процесуальним правонаступником - задоволено. Замінено у справі №367/2867/18 Кабінет Міністрів України на його процесуального правонаступника - Київську обласну державну адміністрацію.

В апеляційній скарзі адвокат Шмарьова Т.О. в інтересах ОСОБА_1 , просить скасувати ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 06 лютого 2025 року та залишити без розгляду заяву про заміну учасника справи його процесуальним правонаступником.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що оскаржувана ухвала є незаконною та необґрунтованою.

Вказує, що суд першої інстанції не застосував принцип публічного правонаступництва, застосовуваний при розгляді спорів, які виникають з публічних правовідносин - у цивільному приватному процесі, але і прямо зазначив мету такого правонаступництва - залучити орган, компетентний відновити порушені права і свободи.

Скаржником зазначено, що судом не встановлено: який вид адміністративного (публічного) правонаступництва має місце у даній справі; якими доводами і доказами підтверджується факт необхідності такого правонаступництва.

Посилається на те, що підставою для здійснення процесуального правонаступництва зазначено набуття чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» від 28 квітня 2021 року № 1423-ІХ.

Звертає увагу суду, що на момент подання позову - 30 жовтня 2017 року (відповідно до вхідного штампу суду), Кабінет Міністрів України був неналежним позивачем.

Вважає, що відбувається термінове намагання змінити позивача на належного, без застосування передбаченого для цього законом правового інструментарію - подання нового позову. За допомогою процесуальних маніпуляцій, а також порушення процесуального права і неправильного застосування матеріального права.

В судовому засіданні адвокат Шмарьова Т.О. в інтересах ОСОБА_1 просила апеляційну скаргу задовольнити, представниця прокуратури Недвига Н.О. просила апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися судом належним чином.

Переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

Відповідно до пункту 2 Рекомендації Rec (2012)11 Комітету Міністрів Ради Європи державам-учасникам "Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції", прийнятій 19 вересня 2012 року на 1151-му засіданні заступників міністрів, якщо національна правова система надає публічним обвинувачам певні обов`язки та повноваження поза системою кримінальної юстиції, їх місія полягає в тому, щоби представляти загальні або публічні інтереси, захищати права людини й основоположні свободи та забезпечувати верховенство права.

Представництво прокуратурою інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (ч. 1 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" у редакції, чинній на час звернення прокурора до суду (далі - Закон № 1697-VII).

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (абз. 2 ч. 2 ст. 45 ЦПК України у редакції, чинній на час звернення до суду).

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (ч. 3 ст. 23 Закону № 1697-VII).

ЄСПЛ звертав увагу на те, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (див. mutatis mutandis рішення від 15 січня 2009 року у справі "Менчинська проти Росії" (Menchinskaya v. Russia), заява № 42454/02, § 35).

У разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу (частина перша статті 55 ЦПК України).

Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив (частина друга статті 55 ЦПК України).

Публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва. Під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

У такому випадку також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин.

Особливістю публічного правонаступництва є те, що подія переходу прав та обов`язків, що відбувається із суб`єктами владних повноважень, сама по собі має бути публічною та врегульованою нормами чинного законодавства.

Отже, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій від одного суб`єкта владних повноважень до іншого.

Така правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 30 грудня 2020 року у справі № 805/4361/17-а, від 29 квітня 2021 року у справі № 160/6782/19.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин", що набрав чинності 27 травня 2021 року, внесено зміни до частини восьмої статті 122 ЗК України, відповідно до якої КМ України передає земельні ділянки із земель державної власності у власність або у користування, які не входять до складу адміністративно-територіальних одиниць, а також у користування земельні ділянки зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 ЗК України обласні державні адміністрації на їхній території передають земельні ділянки із земель державної власності, крім випадків, визначених частинами третьою, четвертою і восьмою цієї статті, у власність або у користування у межах міст обласного значення та за межами населених пунктів, а також земельні ділянки, що не входять до складу певного району, або у випадках, коли районна державна адміністрація не утворена, для всіх потреб.

Колегія суддів встановила, що у зв`язку внесенням змін до ЗК України Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин", який набрав чинності 27 травня 2021 року, повноваження щодо розпорядження земельними ділянками у спірних правовідносинах перейшли від Кабінету Міністрів України до Київської обласної державної адміністрації.

За таких обставин суд першої інстанції обґрунтовано задовольнив заяву першого заступника керівника Київської обласної прокуратури про заміну позивача його правонаступником.

Подібні висновки викладено в ухвалі Верховного Суду від 20 січня 2022 року № 466/9577/18 (провадження № 61-398ск22).

Аналіз змісту апеляційної скарги та оскарженої ухвали суду першої інстанції свідчить про правильне застосовування судом першої інстанції норм права та необґрунтованість поданої апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу адвоката Шмарьової Тетяни Олександрівни в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 06 лютого 2025 року залишено без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дати складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 20 червня 2025року.

Суддя-доповідач:

Судді: