У Х В А Л А

20 червня 2025 року м. Київ

Справа № 755/13316/24

Провадження: № 22-ц/824/11975/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т. О., суддів Верланова С. М., Нежури В. А.,

розглянувши апеляційну скаргу Македона Олександра Андрійовича в інтересах Акціонерного товариства «Універсал Банк»

на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 квітня 2025 року, ухвалене під головуванням судді Хромової О. О.,

у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

у с т а н о в и в:

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 04 квітня 2025року у задоволенні позову АТ «Універсал Банк» відмовлено.

Не погодившись із таким судовим рішенням, Македон О. А. в інтересах АТ «Універсал Банк» направив 14 травня 2025 року засобами поштового зв`язку апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06 червня 2025 року апеляційну скаргу Македона О. А. в інтересах АТ «Універсал Банк» на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 квітня 2025 року залишено без руху з наданням строку для подання до суду відповідної заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що є предметом оскарження.

Залишаючи апеляційну скаргу без руху, суд виходив із того, що апеляційна скарга на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 квітня 2025 року подана скаржником 14 травня 2024 року, тобто, з пропуском строку, встановленого ст. 354 ЦПК України.

В обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження скаржник посилався на те, що копію оскаржуваного судового рішення отримав 14 квітня 2025 року.

Вирішуючи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд вважав, що згідно даних з Єдиного державного реєстру судових рішень, Дніпровського районного суду м. Києва від 04 квітня 2025 року надіслано для оприлюднення: 07.04.2025. Зареєстровано: 07.04.2025. Забезпечено надання загального доступу: 08.04.2025. Згідно довідки про доставку електронного листа копію рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 квітня 2025 року було доставлено до електронного кабінету АТ «Універсал Банк» 10 квітня 2025 року. Отже, підстави для поновлення процесуального строку за вказаними скаржником обставинами відсутні.

Копію ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху було надіслано Македону О. А. та АТ «Універсал Банк» 11 червня 2025 року на вказану ним в апеляційній скарзі електронну адресу та до підсистеми «Електронний суд».

17 червня 2025 року Македон О. А. в інтересах АТ «Універсал Банк» направив через систему «Електронний суд» до суду заяву про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій просив поновити строк на апеляційне оскарження та відкрити апеляційне провадження у справі. До заяви скаржник долучив скріншот із електронної пошти, яким підтверджується факт отримання судового рішення - 10 квітня 2025 року. Інших причин пропущення строку на оскарження представником банку не наведено.

Вирішуючи питання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження, суд виходив з наступного.

Згідно з частиною першої статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до частини першої статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (пункт 1 частини другої статті 354 ЦПК України).

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово у своїх рішеннях зауважував, що норми, які регулють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності, зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані ( рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2020 року у справі «Перетяка і Шереметьєв проти України»).

Як убачається із матеріалів справи, рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 квітня 2025 року ухвалене судом першої інстанції за відсутності учасників справи, тобто, останнім днем строку на подання апеляційної скарги є 04 травня 2025 року.

Згідно довідки про доставку електронного листа копію рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 квітня 2025 рокубуло доставлено до електронного кабінету АТ «Універсал Банк» 10 квітня 2025 року (а. с. 56).

Отже останім днем подання апеляційної скарги з урахуванням того, що 10 травня 2025 року є вихідним днем (субота), є 12 травня 2025 року.

Разом з тим, апеляційна скарга подана 14 травня 2025 року, тобто з пропуском тридцятиденного строку з дня вручення скаржнику повного рішення суду.

Крім того суд апеляційної інстанції наголошує, що згідно з частиною шостою статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку.

Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в ЄСІТС.

Згідно з пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Тобто, чинним процесуальним законодавством передбачено два способи належного надсилання судом процесуальних документів - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», а у випадку, якщо учасник справи не має зареєстрованого Електронного кабінету, - документи надсилаються засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану таким учасником під час подання документів до суду.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Ураховуючи вищевикладене, наведені скаржником у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження підстави такого пропуску суд визнав неповажними та такими, що об`єктивно не перешкоджали вчинити відповідну процесуальну дію, про що зазначив в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 червня 2025 року.

На виконання ухвали суду від 06 червня 2025 року, Македон О. А в інтересах АТ «Універсал Банк» долучив скріншот з електронної пошти, з якого убачається, що скаржник, дійсно, отримав копію рішення Дніпровського районного суду від 04 квітня 2025 року 10 квітня 2025 року, однак таким чином, вимоги ухвали суду від 06 червня 2025 року скаржником не виконані, оскільки інших причин пропущення строку на оскарження представником банку не наведено. Процесуальні наслідки не подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для такого поновлення у встановлений строк роз`яснено особі, яка подала апеляційну скаргу.

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України" зазначено: "право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані."

Отже, згідно з правовою позицію Європейського суду з прав людини у справах "Пономарьов проти України", "Мушта проти України", сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК Українисуд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Македона О. А. в інтересах АТ «Універсал Банк» на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 квітня 2025 року слід відмовити.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Македона Олександра Андрійовича в інтересах Акціонерного товариства «Універсал Банк» на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 квітня 2025 року, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий: Т. О. Невідома

Судді: С. М. Верланов

В. А. Нежура