Іванівський районний суд Одеської області
Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/392/25
Провадження № 2/499/332/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

19 червня 2025 року селище Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі головуючого судді Погорєлова І.В., за участю секретаря судового засідання Дібрової О.І., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в селищі Іванівка Березівського району Одеської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, згідно якого просив суд визначити йому додатковий строк чотири місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відрилася після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову, позивач посилався на ту обставину, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з земельної ділянки площею 7,04 га надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території бувшої Северинівської сільської ради. Позивач є спадкоємцем майна померлої за заповітом.

Однак, позивач пропустив визначений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальних органів, оскільки не був обізнаний про факт смерті ОСОБА_4 та про наявність заповіту, складеного на його ім`я, у зв`язку з чим вважає що такий строк пропущено ним з поважних причин, тому, з метою забезпечення реалізації його спадкових прав, просить позов задовольнити.

У судове засіданні позивач не з`явився, однак надав до суду заяву про слухання справи у його відсутність, на задоволенні позову наполягав.

Відповідачі, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які є спадкоємцями після смерті ОСОБА_4 , оскільки являються її чоловіком та донькою відповідно, у судове засідання не з`явилися, однак надали до суду заяви про слухання справи у їх відсутність, позов визнали в повному обсязі, не заперечували проти визначення позивачу додаткового строку для подання заяви після смерті ОСОБА_4 .

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, за таких обставин судове засідання по справі було проведено без засобів технічної фіксації судового процесу.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно з положенням ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи та з урахуванням положень ч.1 ст. 81 ЦПК України, де зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, та ч.1 ст. 13 ЦПК України, згідно якої суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, приходить до висновку, що наявні законні підстави для задоволення позову та позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Ч. 1 ст. 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Ст.ст.15,16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту права, встановлених цивільним законодавством, є зокрема, його визнання.

Відповідно до ст.ст.12,13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У постановах Верховного Суду від 08.08.2019 по справі №450/1686/17 та від 15.07.2019 по справі №235/499/17 зазначено, що кожна сторона сама визначає стратегію свого захисту, зміст своїх вимог і заперечень, тягар доказування лежить на сторонах спору, а суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть.

Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з земельної ділянки площею 7,04 га з кадастровим номером :01:003:0706, надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується відповіддю №1436705 від 02.06.2025 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно копії заповіту, вищевказану земельну ділянку ОСОБА_4 заповідала ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією заповіту. Заповіт чинний та не скасований.

Згідно довідки про склад сім`ї, ОСОБА_4 проживала до дня смерті за адресою АДРЕСА_1 , разом з нею мешкали та були зареєстровані її чоловік ОСОБА_2 та донька ОСОБА_3 , які визначені як відповідачі по справі.

Згідно витягу з спадкового реєстру, спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилася.

Судом під час розгляду справи не встановлено інших спадкоємців, окрім відповідачів, після смерті ОСОБА_4 , у тому числі тих, які мають право на обов`язкову частку у спадщині, визнання заповіту недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, усунення від права на спадкування, тощо.

Установлення додаткового строку для прийняття спадщини у інший спосіб, а ніж у судовому порядку у позивача відсутній, крім звернення до суду із зазначеним позовом.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленогост.1270ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України).

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Аналогічні роз`яснення викладені в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: (1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; (2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 по справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01.04.2019 по справі № 643/3049/16-ц, від 11.11.2020 по справі № 750/262/20, від 03.03.2020 по справі № 145/148/20.

Суд враховує, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що випливає з принципу свободи заповіту.

У цьому аспекті слід звернути увагу на необхідність дотримання принципу свободи заповіту, як принципу спадкового права, який корелюється зі свободою спадкування.

Як показує судова практика, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини, у тому числі до такого висновку дійшов Верховний Суд по справі№ 589/1863/13-ц, зокрема: необізнаність спадкоємця про наявність заповіту (постанова Верховного Суду від 26.06.2019 по справі № 565/1145/17).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2024 по справі № 686/5757/23 зауважила, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що випливає з принципу свободи заповіту, проте таку необізнаність суд не повинен ототожнювати з незнанням спадкоємця про його право на спадкування загалом, оскільки в такому випадку особа з незалежних від неї причин не вчиняє юридично значущих дій, які пов`язані з набуттям нею певних прав, що випливають із спадкування.

Отже ті обставини, на які посилався позивач суд вважає обґрунтованими, оскільки знайшли своє підтвердження у судовому засіданні.

Враховуючи обставини на які посилався позивач при звернені до суду, суд вважає, що зазначені позивачем обставини являються поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини та вважає за можливе визначити позивачеві додатковий строк - терміном чотири місяці з дня набрання даним рішенням законної сили для подання до органів уповноважених займатися відкриттям та веденням спадкових справ заяв про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_4 .

Застосовуючи норми процесуального права, суд виходив з такого.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 81, 141, 263, 264, 265, 268, 273 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , АДРЕСА_1 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк - терміном чотири місяців після набрання рішенням законної сили для подання до органів, уповноважених займатися відкриттям та веденням спадкових справ заяв про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяІгор ПОГОРЄЛОВ