справа № 619/1165/25
провадження № 2/619/825/25
РІШЕННЯ

іменем України

20 червня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого суддіЖорняк О.М.
за участю секретаря судового засіданняМолотко А.В.

Справа № 619/1165/25

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

відповідач: Дергачівська міська рада Харківського району Харківської області,

розглянув в підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження позов про визнання права власності в порядку спадкування за законом та встановлення факту.

Стислий виклад позиції сторін.

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовною заявою, у якій просять встановити факт родинних відносин між, ОСОБА_3 , 1914 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме, що ОСОБА_4 , є рідним сином, ОСОБА_3 та який був народжений ОСОБА_5 ; визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами: літ. «Б-1», загальною площею 41,1 кв.м., житловою площею 27,2 кв.м., розташований на земельній ділянці 926 кв.м, за адресою : АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_6 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка прийняла та не оформила спадщину після смерті свого чоловіка, та його батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ; визнати за, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_2 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами: літ. «Б-1», загальною площею 41,1 кв.м., житловою площею 27,2 кв.м., розташований на земельній ділянці 926 кв.м, за адресою : АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_6 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка прийняла та не оформила спадщину після смерті свого чоловіка, а мого батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В обгрунтування позову зазначили, що за життя ОСОБА_3 перебував в шлюбі з ОСОБА_5 . В їхньому зареєстрованому шлюбі була народжена дитина син ОСОБА_4 . Документ про народження дитини сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 був втрачений під час війни та численних переїздів. А також інформація згідно повного витягу №5 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження. Також в зареєстрованому шлюбі був народжений син ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 . ІНФОРМАЦІЯ_8 у віці 82 років, ОСОБА_7 помер. ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_4 , уклав шлюб з ОСОБА_6 (до шлюбне прізвище російською « ОСОБА_8 ») ІНФОРМАЦІЯ_10 , який був зареєстрований в Дергачівському районному бюро РАГС, актовий запис № 28. В їхньому зареєстрованому шлюбі були народжені діти: син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . В свідоцтвах про народження всіх дітей батьками зазначені батько « ОСОБА_9 » (російською мовою), мати « ОСОБА_6 » (російською мовою). ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , який постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 . Спадщина, складається з житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 . Спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 - залишився його син ОСОБА_4 , 1944 року народження. Спадщину ОСОБА_4 , прийняв відповідно до вимог закону, так як фактично вступив в управління та володіння спадковим майном Проте, свідоцтво про право на спадщину за законом на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , не було видане. Тобто, зазначена особа є спадкоємцем за законом, після смерті ОСОБА_3 , так як фактично вступив в управління та володіння спадковим майном в силу ст.ст. 529, 549 ЦК УРСР (1963года). На момент відкриття спадщини діяв ЦК УРСР ( в редакції 1963 року). В сплив терміну, встановленого ст. 560 цього Кодексу, він не заявляв про відмову від спадщини. Відповідно до ст.549 цього ж Кодексу, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. Таким чином, спадкоємець за законом після смерті ОСОБА_3 його син прийняв спадщину після нього шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном. Прийняття спадкоємцем частини спадщини свідчить про прийняття нею спадщини в цілому. ІНФОРМАЦІЯ_11 у віці 91 років померла ОСОБА_5 , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою:АДРЕСА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 63 років помер ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_5 віці 73 років померла ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , Дергачівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Східного міжрегіонального управління Міністрества юстиції було зроблено відповідний актовий запис № 348 від 09.05.2023 року. За свого життя, ОСОБА_6 заповіт не складала. Тобто, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є спадкоємцями за законом, після смерті своєї матері ОСОБА_6 . Спадщина, складається з житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 .Відповідно до матеріалів спадкової справи №38/2012, спадкоємцями після смерті ОСОБА_6 , яка прийняла та не оформила спадщину після свого чоловіка ОСОБА_4 , згідно ст.1261 ЦК України є діти спадкодавця - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які прийняли спадщину, про що надали відповідну заяву до нотаріальної контори. ОСОБА_6 , прийняла спадщину, оскільки на час відкриття спадщини була зареєстрована зі спадкодавцем за однією адресою. Однак отримати свідоцтво про право на спадщину у нотаріуса позивачі не змогли. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, складеної державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області Маслій А.О., 23 серпня 2024р. нотаріальна дія з видачі свідоцтва про право на спадщину не могла бути вчинена з підстав неподання документів, що підтверджують родинні відносини спадкодавців зі спадкоємцями.

Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.

04 березня 2025 року було постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено підготовче засідання на 03 квітня 2025 року. Направлено відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

03 квітня 2025 року підготовче судове засідання відкладено на 20.06.2025, у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному.

Позивачі у підготовче судове засідання не з`явилися, надали заяви про підтримання позовних вимог та просили провести розгляд справи без участі сторони позивача.

Представник відповідача у підготовче судове засідання не з`явилися, відповідно до заяви, в якій просить розгляд справи без участі представника селищної ради за наявними у справі доказами, не заперечує проти задоволення позовних вимог в підготовчому судовому засіданні.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст.206 ЦПК України.

Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Пленум Верховного Суду України в п.4 своєї Постанови №5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12.06.2009 року роз`яснив судам, що ухвалюючи в попередньому судовому засіданні рішення у зв`язку з визнанням відповідачем позову, суди повинні враховувати положення статей 174, 175 ЦПК України та до ухвалення відповідного судового рішення роз`яснювати сторонам наслідки вчинення відповідних процесуальних дій. У разі визнання відповідачем (або його представником за відсутності у дорученні відповідних обмежень) позову можливе лише ухвалення рішення про задоволення позову, а не про задоволення позову частково чи про відмову в його задоволенні. Ухвалюючи рішення по суті спору чи постановляючи ухвали в попередньому судовому засіданні, суд у мотивувальній частині судового рішення зазначає лише про дії сторін щодо розпорядження своїми процесуальними і матеріальними правами та здійснені судом заходи з перевірки таких дій.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явились, то відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

ОСОБА_3 перебував в шлюбі з ОСОБА_5 . В їхньому зареєстрованому шлюбі були народжені діти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис №233, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , помер ІНФОРМАЦІЯ_8 .

14 лютого 1970 року, ОСОБА_4 , уклав шлюб з ОСОБА_6 (до шлюбне прізвище російською « ОСОБА_8 ») ІНФОРМАЦІЯ_10 , який був зареєстрований в Дергачівському районному бюро РАГС, актовий запис № 28.

В їхньому зареєстрованому шлюбі були народжені діти: син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження Серія НОМЕР_4 , актовий запис №51 від 10 березня 1971 року та син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження Серія НОМЕР_5 , актовий запис №335 від 25.12.1972 року В свідоцтвах про народження всіх дітей батьками зазначені батько « ОСОБА_9 » (російською мовою), мати « ОСОБА_6 » (російською мовою).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що вбачається з свідоцтва про смерть виданого Дергачівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Східного міжрегіонального управління Міністрества юстиції, про що було зроблено відповідний актовий запис № 348 від 09.05.2023 року.

На підставі свідоцтва про право приватної власності на житловий будинок, виданого виконавчим комітетом Дергачівської селищної Ради депутатів трудящих Дергачівського району, Харківської області від 21.09.1964 року на підставі рішення виконкому Дергачівської селищної Ради від 21 вересня 1964 року, протокол №17, ОСОБА_3 належить житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 . Право власності зареєстровано Харківським міжміським бюро технічної інвентаризації 08 жовтня 1964 року та записано у реєстрову книгу №22 за реєстровим №4445.

Спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 - залишився його син ОСОБА_4 , 1944 року народження. Спадщину ОСОБА_4 , прийняв відповідно до вимог закону, так як фактично вступив в управління та володіння спадковим майном. Проте, Свідоцтво про право на спадщину за законом на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , не було видане.

Тобто, зазначена особа є спадкоємцем за законом, після смерті ОСОБА_3 , так як фактично вступив в управління та володіння спадковим майном в силу ст.ст. 529, 549 ЦК УРСР (1963года). Роз`яснення щодо спадкування в цей період часу міститься також в п.113 «Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» від 18.06.1994 року № 18/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України від 07.07.1994р.

На момент відкриття спадщини діяв ЦК УРСР ( в редакції 1963 року). В сплив терміну, встановленого ст. 560 цього Кодексу, він не заявляв про відмову від спадщини. Відповідно до ст.549 цього ж Кодексу, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Відповідно до ст.529 цього ж Кодексу (1963р.), у першу чергу право на спадкування за законом мають право діти спадкоємця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно до Інструкції про порядок здійснення нотаріальних дій нотаріусами України від 18.06.1994р.№18/5, доказом вступу в управління чи володіння спадковим майном можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, про те, що спадкоємець безпосередньо перед смертю спадкодавця проживав разом з ним, або про те, що спадкоємець безпосередньо перед смертю спадкодавця проживав разом з ним, або про те, що спадкоємцем було взято майно спадкодавця, квитанції про сплату податку, запис у паспорті спадкоємця або в будинковій книзі, який свідчить про те, що спадкоємець був постійно прописаний в спадковому будинку (квартирі) в період шести місяців після смерті спадкодавця, та інші документі, що підтверджують факт вступу спадкоємця в управління чи володіння спадковим майном.

Таким чином, спадкоємець за законом після смерті ОСОБА_3 його син прийняв спадщину після нього шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном.

Прийняття спадкоємцем частини спадщини свідчить про прийняття нею спадщини в цілому.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 , виданого Дергачівським міськвиконкомом м. Дергачі від 15.02.1995, ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_13 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 , що вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_7 , виданого Дергачівською міською радою м. Дергачі, актовий запис № 391.

ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , що вбачається з свідоцтва про смерть серія НОМЕР_8 , виданого Дергачівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Східного міжрегіонального управління Міністрества юстиції 09.05.2023, актовий запис № 348.

За свого життя, ОСОБА_6 заповіт не складала. Тобто, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є спадкоємцями за законом, після смерті своєї матері ОСОБА_6 .

Спадщина, складається з житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до матеріалів спадкової справи №38/2012, спадкоємцями після смерті ОСОБА_6 , яка прийняла та не оформила спадщину після свого чоловіка ОСОБА_4 , згідно ст.1261 ЦК України є діти спадкодавця - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які прийняли спадщину, про що надали відповідну заяву до нотаріальної контори. ОСОБА_6 , прийняла спадщину, оскільки на час відкриття спадщини була зареєстрована зі спадкодавцем за однією адресою.

Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, складеної державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області Маслій А.О. 19 червня 2024 року № 1023/02-31, нотаріальна дія з видачі свідоцтва про право на спадщину не могла бути вчинена з підстав неподання документів, що підтверджують родинні відносини спадкодавців зі спадкоємцями.

Мотиви суду.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

Відповідно до п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Постановою державного нотаріуса Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області Маслій А.О. 19 червня 2024 року № 1023/02-31, відмовлено ОСОБА_1 та

ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері

ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка є дружиною

померлого ОСОБА_4 , який за слів спадкоємців є сином

ОСОБА_3 . ОСОБА_4 спадщину у визначений законом строк після ОСОБА_3 не прийняв, відсутній родинний зв`язок між ними, а також немає документу на підставі якого була зміна нумерації будинку.

Судом достовірно установлено, факт родинних відносин між, ОСОБА_3 , 1914 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме, що ОСОБА_4 , є рідним сином, ОСОБА_3 та який був народжений ОСОБА_5 .

Щодо позовної вимоги про визнання права власності.

Суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

Відповідно до ст. 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відтак, зазначена норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес.

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Отже, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

У розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України передбачено, що способом захисту цивільних прав та інтересів, в тому числі, може бути визнання права.

Згідно з ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (статті 1217 ЦК України).

Згідно з ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно з ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно зі ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, право на спадкування визначається в порядку черговості, згідно ст. 1268 ЦК України.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (стаття 1296 ЦК України).

Як передбачено ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Пунктом 4.12, 4.15 розділу 4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року, передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Як роз`яснено в п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Отже враховуючи, що ОСОБА_6 заповіт не складала, тому ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є спадкоємцями за законом, після смерті своєї матері ОСОБА_6 , у зв`язку з чим, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Відповідно до абз. 1 ч. 6 ст. 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 12, 13, 81, 83, 89, 200, 258, 259, 263-265, 268, 351, 352, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задовольнити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , є рідним сином ОСОБА_3 , 1914 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами: літ. «Б-1», загальною площею 41,1 кв.м., житловою площею 27,2 кв.м., розташований на земельній ділянці 926 кв.м, за адресою : АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_6 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка прийняла та не оформила спадщину після смерті свого чоловіка, та його батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_2 , право власності на частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами: літ. «Б-1», загальною площею 41,1 кв.м., житловою площею 27,2 кв.м., розташований на земельній ділянці 926 кв.м, за адресою : АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_6 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка прийняла та не оформила спадщину після смерті свого чоловіка, а мого батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_14 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ,

позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ,

відповідач: Дергачівська міська рада Харківського району Харківської області, місцезнаходження: 62303, Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, пл. Перемоги, 5, .

Суддя О. М. Жорняк