ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2025 року Фастівський міськрайонний суд Київської області

в складі

головуючого судді: Осаулової Н.А.,

за участю секретаря: Слюсар Я.В.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Фастів у загальному позовному провадженні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фастівської міської ради Київської області, третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Мачковський Віталій Сергійович, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

У травні 2025 року ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до Фастівської міської ради Київської області(далі відповідач),третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Мачковський Віталій Сергійович, в якому просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері ОСОБА_3 .

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померламати позивача ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина, яка складається із трьох земельних ділянок на території села Пилипівка Фастівського р-ну Київської обл. ОСОБА_1 у встановлений законом строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з початком повномасштабного вторгнення на територію України Російської Федерацією 24 лютого 2022 року, перебуванням у загоні територіальної оборони села Червоне Ковалівської територіальної громади. До того ж, у червні 2021 року помер син позивача, тіло якого розшукували з травня 2021 року, що стало сильним емоційним потрясінням. А після смерті матері позивач навіть не усвідомлював, що має звертатись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Саме тому вінвимушений звернутись до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заявипро прийняття спадщини.

У судовому засіданні позивач та його представник просили задовольнити позов.

Представник відповідача та третя особа у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, надіслали до суду клопотання про розгляд справи без їх участі.

Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (ч.ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України).

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду Київської області Осаулової Н.А. від 15 травня 2025 року відкрито провадження по цивільній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, а також витребувано копію спадкової справи щодо майна ОСОБА_3

03.06.2025 року надійшли витребувані судом документи.

Протокольною ухвалою суду від 04.06.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Суд, дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, дійшов висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав.

Згідно зі статтями 12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Судом встановлені та підтверджені належними, допустимими та достатніми доказами наступні факти.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 .

Із матеріалів спадкової справи вбачається наступне.

Згідно витягу з реєстру Білоцерківеької міської територіальної громади Київської області Білоцерківської міської ради Київської області, померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

12 лютого 2025 року до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Мачковського В.С. із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 звернувся ОСОБА_1 , який являється її сином.

До спадкового майна, що залишилося після смерті ОСОБА_3 , належить:

земельна ділянка площею 0,2500 га, вид цільового призначення 02.01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель ї споруд (присадибна ділянка) кадастровий номер :01:001:0313, місце розташування за адресою: АДРЕСА_2 ;

земельна ділянка площею 0,3845 га, вид цільового призначення 01.03 для ведення особистого .селянського господарства, кадастровий-номер :01:001:0312, місце розташування за адресою: АДРЕСА_2 ;

земельна ділянка площею 2,2867 га, вид цільового призначення 01.01 Для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 02:002:0019, місце розташуванняза адресою: Київська, область, Фастівський район, Пилипівська сільська рада, масив- землі власників земельних часток (паїв), 19/477.

Вказане вище майно належало ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадкоємцем якого була його дружина, оскільки проживала разом, із померлим на, день його смерті, що підтверджується витягом з реєстру Білоцерківської міської територіальної громади Київської області.

Згідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За умовами ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Вимогами статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Враховуючи встановлені судом обставини судом прийшов до висновку, що у позивача виникли цивільно-правові відносини щодо спадкування за законом на майно після смерті ОСОБА_5 .

Згідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно до статті 1271 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У той же час, постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Мачковського В.С. від 13.02.2025 року №41/02-31, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Так, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, в Україні було введено воєнний стан строком на 30 діб.

У подальшому воєнний стан на території України неодноразово продовжувався та діє і дотепер.

Крім того, відповідно пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Верховний Суд у постанові від 25.01.2023 року у справі № 676/47/21 дійшов висновку, що законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як "зупинення перебігу строку на прийняття спадщини" та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини, а пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

Мати позивача ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а останній день подання заяви про прийняття спадщини, згідно ст. 1271 ЦК України, - 25.04.2023 року.

У той же час, 24.02.2022 рокуу зв`язку з військовою агресією проти України на її території було введено воєнний стан, який триває і дотепер.

Таким чином, син померлої був обмежений у праві звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, оскільки на закінчення строку для подання заяви про прийняття спадщини в Україні було введено воєнний стан.

Крім того, ІНФОРМАЦІЯ_5 у нього помер син ОСОБА_7 через утоплення у воді. З початком повномасштабного вторгнення на територію України позивач є членом загону територіальної оборони села Червоне Ковалівської територіальної громади.

Враховуючи сукупність вказаних обставин, твердження про перебування позивача у пригніченому стані у зв`язку з ситуацією у сім`ї та у країні мали місце, що вплинули на можливу реалізацію його спадкових прав.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73).

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд прийшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 12, 13, 17-19, 76-82, 211, 258, 259, 263-266, 268, 352, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 1216-1218, 1220, 1223, 1268, 1269, 1271, 1272 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суд -

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Фастівської міської ради Київської області, третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Мачковський Віталій Сергійович, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити учасників:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ;

Відповідач: Фастівська міська рада Київської області, , адреса: Київська обл., м. Фастів, площа Соборна, буд. 1;

Третя особа:приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Мачковський Віталій Сергійович, адреса:Київська обл., м. Біла Церква, вул. Героїв Небесної Сотні, 2, приміщення 408.

Суддя: Н.А.Осаулова

Рішення суду проголошено 27.06.2025 року