"20" червня 2025 р. Єдиний унікальний № 371/901/25
Номер провадження № 2/371/700/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 червня 2025 року м. Миронівка

ЄУН 371/901/25

Провадження № 2/371/700/25

Суддя Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім?єю без реєстрації шлюбу,

У С Т А Н О В И Л А :

Представник позивача адвокат Ремесло С.М. подала до суду позовну заяву, у якій в інтересах ОСОБА_1 заявила позовні вимоги до ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім?єю без реєстрації шлюбу.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, представник позивача зазначила, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з квітня 2020 року проживали однією сім?єю, вели спільне господарство, мали спільний бюджет. 08 серпня 2024 року ОСОБА_2 був призваний на військову службу під час мобілізації в особливий період.

21 березня 2025 року, ОСОБА_1 як особі, з якою проживав ОСОБА_2 , від ІНФОРМАЦІЯ_2 надійшло повідомлення про те, що він зник безвісти.

Працівники ТЦК в усній формі повідомили ОСОБА_1 про неможливість отримання нею грошового забезпечення, заробітної плати її цивільного чоловіка, право на які передбачені урядовою постановою від 30 листопада 2016 року № 884, урядовою постановою від 28 лютого 2022 року № 168, оскільки відсутні документи, які свідчать про сімейні відносини з ОСОБА_2 .

Тож для отримання виплат грошового забезпечення та інформації про розшук ОСОБА_2 необхідно встановити факт проживання ОСОБА_1 із ним однією сім?єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.

Посилаючись на статтю 3 СК України, статті 3, 5, 175, 315 ЦПК України, просила встановити факт спільного проживання однією сім?єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з квітня 2020 року по теперішній час.

Зазначила, що оскільки встановлення факту проживання однією сім?єю без реєстрації шлюбу пов?язується із наступним вирішенням спору про право, такий спір має вирішуватися в порядку позовного провадження.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

За приписами пункту 4 частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до пункту 5 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За правилами частини п?ятої статті 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною першою статті 48 ЦПК України визначено, що сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач.

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України).

Позовна заява подана у порядку позовного провадження. В позовній заяві представник позивача зазначила, що встановлення юридичного факту пов?язане із наступним вирішенням спору про право. Відповідачем зазначила ІНФОРМАЦІЯ_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ).

Проте, згідно із даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, юридична особа за такою назвою та ідентифікаційним кодом не зареєстрована.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб?єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб?єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв?язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Належними сторонами в цивільній справі є особи, відносно яких є дані про те, що вони можуть бути суб?єктами спірних матеріальних правовідносин. Належний позивач - особа, якій належить право вимоги; належний відповідач - особа, котра повинна відповідати за позовом.

Обґрунтування належності у осіб процесуальної правосуб?єктності позивача і відповідача покладається на позивача та осіб, які порушують процес на захист прав та інтересів позивача. Під час прийому позовної заяви до розгляду, на основі норм матеріального права, суд визначає чи є сторони належними. Відповідно, позивач і відповідач визнаються належними сторонами, якщо є припущення вважати, що вони є носіями спірного права або охоронюваного законом інтересу.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає в позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред?явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Своєю чергою, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

У позовній заяві представник позивача не зазначила, яке право чи охоронюваний законом інтерес вже порушено відповідачем, не зазначила обставин та доказів на підтвердження оспорення відповідачем суб?єктивних прав позивача, її свобод чи інтересів.

Також представник позивача не зазначила, які дії необхідно вчинити суду щодо відповідача ІНФОРМАЦІЯ_2 для відновлення порушеного права позивача.

Вимога про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім?єю без реєстрації шлюбу заявлена нею із посиланням на пункт п?ятий частини першої статті 315 ЦПК України, тобто у порядку окремого провадження.

При цьому іншої вимоги до відповідача, зокрема, вимоги про вирішення спору про право, яка підлягала б розгляду у порядку позовного провадження, у позовній не заявлено.

Будь яких позовних вимог позивача до ІНФОРМАЦІЯ_2 позовна заява не містить.

Встановлення юридичного факту у позовному провадженні без заявлення вимоги про спір про право не узгоджується із правилами статті 19 ЦПК України та норм глави 6 розділу ІV ЦПК України.

У позовній заяві представник позивача зазначила, що працівники ТЦК в усній формі повідомили позивача про неможливість отримання нею грошового забезпечння та заробітної плати ОСОБА_2 через відсутність документів, які свідчать про сімейні відносини з чоловіком. Проте не зазначила про докази, які б підтверджували такі обставини, не додала такі докази до позовної заяви.

З урахуванням викладеного, подана позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України. Вказані недоліки є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Згідно правил частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини другої цієї статті, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу необхідно усунути перелічені вище недоліки позовної заяви, зокрема:

-зазначити повне найменування відповідача, його місцезнаходження, поштового індексу, ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України з урахуванням вимог частини другої, статті 48 ЦПК України;

-зазначити яке право чи охоронюваний законом інтерес порушено відповідачем, а також обставини та докази на підтвердження оспорення відповідачем суб?єктивних прав позивача, її свобод чи інтересів;

-зазначити зміст позовних (спірних) вимог до відповідача: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Окрім того, представник позивача адвокат Ремесло С.М. зазначила у про відсутність у неї електронного кабінету.

Відповідно до частини 6 статті 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов?язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Частинами п?ятою, шостою статті 43 ЦПК України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з частинами 4, 5-8 статті 43 ЦПК Україн, Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Відповідно до пункту 10 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, який затверджено рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення про ЄСІТС) адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов?язковому порядку.

Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.

З урахуванням зазначених положень суд роз?яснює про обов`язок адвоката Ремесло Світлани Петрівни зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Також позивачеві підлягає роз?ясненню положення статті 4 Закону України «Про судовий збір», згідно із якими судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тож у випадку збільшення позовних вимог позивачеві необхідно буде сплатити судовий збір відповідно до розмірів, встановлених статтею 4 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст. 185, 260, 352, 353 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім?єю без реєстрації шлюбу залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки поданої позовної заяви в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу положення частини третьої статті 185 ЦПК України, за якими в разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.О.Капшук