Справа № 216/2344/25
провадження 2/216/1816/25
УХВАЛА

іменем України

про передачу справи на розгляд іншому суду

18 червня 2025 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Кузнецова Р.О.,

за участю

секретаря судового засідання Шакули Є.О.,

третьої особи, яка не заявляє

самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань № 4 в місті Кривому Розі Дніпропетровської області в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до департаменту розвитку інфраструктури міста виконавчого комітету Криворізької міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: державного підприємства "Кривбасшахтозакриття", виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради про зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до департаменту розвитку інфраструктури міста виконавчого комітету Криворізької міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: державного підприємства "Кривбасшахтозакриття", виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради про зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.04.2025 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Під час підготовчого судового засідання судом встановлено, що позивач просить суд зобов`язати Департамент розвитку інфраструктури міста Виконкому Криворізької міської ради провести державну реєстрації квартири за адресою: АДРЕСА_1 за територіальною громадою міста.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Згідно роз`яснень, які містяться в п.п. 41, 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 3 від 01.03.2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. До таких позовів відносяться позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Як роз`яснено у п. 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» № 5 від 07.02.2014 року до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про визнання права власності на таке майно, про витребування майна із чужого незаконного володіння, про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, не пов`язаних із позбавленням володіння, про встановлення сервітуту, виключення майна з-під арешту, визнання правочину недійсним (незалежно від заявлення вимоги про застосування наслідків недійсності правочину) тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Виключна підсудність - особливий вид територіальної підсудності, який забороняє застосування інших видів територіальної підсудності (загальної, альтернативної або підсудність пов`язаних між собою вимог). Це пояснюється особливостями справ, на які така підсудність поширюється, і направлено на створення сприятливих умов для розгляду справи й виконання судового рішення.

Вимоги щодо виключної підсудності унеможливлюють застосування інших правил підсудності, крім тих, які встановлені процесуальним законом для відповідної категорії справ.

Правила виключної підсудності, визначені ст. 30 ЦПК України, які застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються: будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно (земельні ділянки, будинки, квартири, тощо), речових (майнових) прав на власне чи чуже нерухоме майно (право володіння, користування, тощо), а також поділ нерухомого майна, що перебуває в спільній власності, визнання недійсним договору купівлі - продажу будинку, розірвання договору оренди нерухомого майна у зв`язку з невиконанням стороною договору, переводу прав покупця нерухомого майна, стягнення заборгованості з орендної плати та користування нерухомим майном тощо.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до департаменту розвитку інфраструктури міста виконавчого комітету Криворізької міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: державного підприємства "Кривбасшахтозакриття", виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради про зобов`язання вчинити дії, слід направити за підсудністю до Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, оскільки має розглядатися за місцезнаходженням об`єкта нерухомості.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Положеннями статті 31 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Згідно зі ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 31-32, 187, 260, 353, 354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Цивільну справу №216/2344/25 (номер провадження 2/216/1816/25) за позовом ОСОБА_2 до департаменту розвитку інфраструктури міста виконавчого комітету Криворізької міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: державного підприємства "Кривбасшахтозакриття", виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради про зобов`язання вчинити дії направити за підсудністю до Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Передача справи на розгляд іншого суду здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р.О.КУЗНЕЦОВ