Провадження № 2/953/899/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2025 року м. Харків

Суддя Київського районного суду м. Харкова Глос М. Л., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИЛА:

До Київського районного суду м. Харкова надійшла зазначена позовна заява.

Однак позовна заява не може бути прийнята до розгляду Київським районним судом м. Харкова та підлягає направленню за підсудністю з таких підстав.

За правилом, установленим ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Таким чином, ч. 2 ст. 28 ЦПК України передбачено альтернативну підсудність справ про розірвання шлюбу за зареєстрованим місцем проживання як відповідача, так і позивача у передбачених законом випадках.

Відповідно до інформаційної довідки з Єдиного державного демографічного реєстру, відповідач ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що належало до територіальної юрисдикції торезького міського суду Донецької області.

Згідно із Розпорядженням Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.09.2014 року № 2710/38-14 підсудність Торезького міського суду Донецької області визначено за Бердянським міськрайонним судом Запорізької області. Розпорядженням Голови Верховного Суду від 14.09.2022 року № 49/0/9-22 підсудність Бердянського міськрайонного суду визначено за Жовтневим районним судом м. Запоріжжя.

Отже, зареєстроване у встановленому законом порядку місця проживання відповідача розташоване за межами територіальної юрисдикції Київського районного суду м. Харкова.

Передбачених ч. 2 ст. 28 ЦПК України підстав для визначення підсудності за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування) позивача у цій справі не встановлено. Відтак у вказаній справі підлягає застосуванню встановлене у ч. 1 ст. 27 ЦПК України загальне правило підсудності за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача.

Отже, справа не підсудна Київському районному суду м. Харкова.

Оскільки зареєстроване місце проживання відповідачки ОСОБА_2 знаходиться на території Донецької області, що в умовах збройної агресії Російської Федерації проти України і тимчасової окупації окремих територій цього регіону належить до територіальної юрисдикції Жовтневого районного суду м. Запоріжжя, справа підлягає направленню за підсудністю до цього суду.

Згідно з ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю у порядку, встановленому статтею 31 згаданого Кодексу.

Як передбачено п. 1 ч. 1 ст.31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 27, 28, 31, 32, 187, 258, 260, 353, 354

ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу направити за підсудністю до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя.

Передання справи на розгляд іншого суду за встановленою ЦПК України підсудністю відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя: М. Л. Глос