Справа № 755/9338/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"10" червня 2025 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Коваленко І.В. перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК «КЕШ ТУ ГОУ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и в:

22.05.2025 року до Дніпровського районного суду міста Києва через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК «КЕШ ТУ ГОУ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

22.05.2025 року вказану позовну заяву, у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, передано в провадження судді Коваленко І.В.

Відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить суд: стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за Кредитним договором № 2100300 від 04.07.2021 року в сумі 10 482,50 грн., яка складається з: простроченої заборгованості за сумою кредиту в розмірі 3 500,00 гривень та простроченої заборгованості за процентами в розмірі 6 982,50 грн.

10.06.2025, згідно ч. 7 ст. 187 ЦПК України, отримана інформація про зареєстроване місце проживання відповідача.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви на предмет дотримання цивільного процесуального законодавства під час звернення з даною позовною заявою до суду, суддя дійшов наступного висновку.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам пунктів 3, 5 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України, з огляду на таке.

За змістом пунктів 3,5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Предметом розгляду цієї справи є стягнення заборгованості за Кредитним договором №2100300 від 04.07.2021 року у розмірі 10 482,50 грн., яка складається з: простроченої заборгованості за сумою кредиту в розмірі 3 500,00 гривень та простроченої заборгованості за процентами в розмірі 6 982,50 грн.

Згідно з ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

У пункті 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 року, №2 роз`яснюється, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ЦПК України. У зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність».

Згідно вказаної норми Закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи (постанова Верховним Судом від 21.02.2018 у справі № 910/5226/17).

Водночас саме банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій (постанова Верховного Суду від 25.05.2021 у справі № 554/4300/16-ц).

Отже, виписки за картковими рахунками (по кредитному договору) можуть бути належними доказами щодо заборгованості по тілу кредиту за кредитним договором.

Саме таку позицію висловив Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 17.12.2020 року у справі 278/2177/15-ц.

На підтвердження наявності та розміру заборгованості суду надана стисла Виписка з особового рахунка за Кредитним договором № 2100300, ПІБ: ОСОБА_1 , за підписом директора ТОВ «ФК «КЕШ ТУ ГОУ» І.С.Осипенка, в якій зазначено, що заборгованість ОСОБА_1 по кредитному договору №2100300 від 04.07.2021 року станом на 13.01.2025 складає 10 482,50 грн: 3 500 грн - основний борг, 6 982,50 - прострочена заборгованість за процентами.

Суд звертає увагу, що додана позивачем до позовної заяви Виписка з особового рахунка за Кредитним договором №109853 містить лише перелік складових заборгованості та підсумкові розміри заборгованості за основним боргом та процентами.

В порушення зазначених вище вимог закону, на підтвердження наявності та розміру заборгованості, у позовній заяві не зазначено та суду не надано повного, детального, обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються за кредитним договором №109853 від 02.02.2020 за період з 02.02.2020 (дати укладення договору) по 13.01.2025 (дата складання Виписки), що обумовлює відсутність відомостей щодо способу та періоду здійснення нарахування заборгованості за кредитом (тілом кредиту та процентами), відсутні відомості про внесені відповідачем коштів на погашення заборгованості, відсутній детальний розрахунок сум заборгованості.

Суд звертає увагу, що обґрунтований розрахунок повинен містити обчислення суми заборгованості за усіма її складовими, періоду нарахування, відсоткової ставки, штрафних санкцій, тощо (суми боргу, процентної ставки, комісії, пені); початок періоду нарахування за усіма складовими: процентів, комісії, пені; закінчення періоду нарахування боргу за усіма складовими; кількість днів прострочення, тощо, та порядок нарахування відповідних сум за кожною складовою заборгованості (додавання, множення, нарахування процентів, підсумок тощо) та підстави такого нарахування, передбачені законом або умовами договору. Крім того, представник позивача просить проводити розгляд даної справи без участі представника, що в подальшому позбавляє суд встановити дані обставини.

Крім того, представник позивача Пархомчук Сергій Валерійович подав до суду позовну заяву без додержання вимог ст. 177 ЦПК України.

Згідно абзацу 2 частини 1 ст.177 ЦПК України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43цього Кодексу.

Згідно до частини 7 ст. 43 ЦПК України, документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Разом з тим, до позовної заяви не додані докази надсилання листом з описом вкладення відповідачу копії поданих до суду документів.

У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів (ч. 7 ст. 43 ЦПК України).

Вбачається, що такими доказами представник заявника вважає списки згрупованих відправлень.

Абзацом 28 п. 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою КМУ №270 від 05.03.2009 визначено, що розрахунковий документ - це документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Пунктами 19, 59 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМ України від 5 березня 2009 року № 270 (далі - Правила) встановлено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Також пунктом 61 Правил визначено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Основною метою використання опису вкладення є одержання відправником офіційних доказів направлення адресату конкретного переліку документів.

Листування з описом вкладення на відміну від інших відправлень (в тому числі рекомендованим листом) підтверджує вміст конверту, у якому направляється звернення, а тому заповнений у двох примірниках бланк опису вкладення є обов`язковим додатком.

Таким чином, доказами на виконання вимог ст. 183 ЦПК України є оригінали/копії чеку (квитанції) та опису вкладення, що в сукупності підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересиланням листів з описів вкладення і перевірку працівником поштового зв`язку відповідності вкладення опису.

Подана через систему «Електронний суд» заява з додатками не містить доказів надсилання листом з описом вкладення ОСОБА_1 копій поданих до суду документів з номером поштового відправлення.

Натомість, як убачається з доданих до заяви документів, на підтвердження надіслання ОСОБА_1 копії поданої заяви, заявником надано фотокопії списків згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів, відправлених 16 січня 2025 року, відправником яких зазначено іншу юридичну особу - ТОВ «ДІРЕКТ ТЕХНОЛОДЖІ». Окрім того, через відсутність опису вкладення відправлень, з доданого списку згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів неможливо встановити, чи було взагалі відправлено вказані документи адресату та яку саме кореспонденцію йому було надіслано.

Такі висновки відповідають правовому висновку, сформованому у постанові Верховного Суду від 18.04.2019 року у справі № 914/1955/17, відповідно до якого саме опис вкладення є офіційним підтвердженням наявності у відправленні того пакету документів, який був надісланий відправником.

Таким чином, позивачу потрібно надати обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, та доказ надсилання листом з описом вкладення відповідачу копій поданих до суду документів на адресу реєстрації.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши що позовну заяву, подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху. Протягом встановленого строку позивачу необхідно усунути вказані недоліки шляхом: зазначення та подання до суду обґрунтованого, повного та детального розрахунку сум, що стягуються, із зазначенням періодів, сум, складових, відсоткової ставки та суми неустойки, за якими проведено нарахування з посиланням на умови договору та зазначенням сум, які внесені відповідачем на погашення заборгованості; разом з доказами надіслання позивачем відповідачу копій поданих суду документів, з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК «КЕШ ТУ ГОУ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://dn.ki.court.gov.ua.

Суддя :