ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 22-ц/819/764/25
Єдиний унікальний номер справи: 650/6541/24
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

23 червня 2025 року м. Херсон

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Херсонського апеляційного суду Майданік В.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Ютс-Агропродукт" на заочне рішення Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 31 січня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , від імені яких діє адвокат Бєліков Андрій Андрійович, до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ютс-Агропродукт" про розірвання договору оренди землі та стягнення заборгованості з орендної плати за землю,

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 31 січня 2025 року позов було задоволено. Суд вирішив:

--- стягнути з відповідача на користь позивача ОСОБА_1 заборгованість з орендної плати за землю в розмірі 24 835,67 грн згідно договору оренди землі від 05.12.2015 (новий орендар ТОВ "Ютс-Агропродукт" на підставі додаткової угоди від 28.12.2017 року) укладеного між позивачами та ПП "ЮТС-Агропродукт Плюс", номер запису про право (номер запису в державному реєстрі прав) 14928862;

--- стягнути з відповідача на користь позивача ОСОБА_2 заборгованість з орендної плати за землю в розмірі 24 835,67 грн згідно договору оренди землі від 05.12.2015 (новий орендар ТОВ "Ютс-Агропродукт" на підставі додаткової угоди від 28.12.2017 року) укладеного між позивачами та ПП "ЮТС-Агропродукт Плюс", номер запису про право (номер запису в державному реєстрі прав) 14928862;

--- стягнути з відповідача на користь позивача ОСОБА_3 заборгованість з орендної плати за землю в розмірі 24 835,67 грн згідно договору оренди землі від 05.12.2015 (новий орендар ТОВ "Ютс-Агропродукт" на підставі додаткової угоди від 28.12.2017 року) укладеного між позивачами та ПП "ЮТС-Агропродукт Плюс", номер запису про право (номер запису в державному реєстрі прав) 14928862;

--- розірвати договір оренди землі від 05.12.2015, укладений між ПП "ЮТС-Агропродукт Плюс" (новий орендар ТОВ "Ютс-Агропродукт" на підставі додаткової угоди від 28.12.2017 року) та позивачами, номер запису про право (номер запису в державному реєстрі прав) 14928862 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :04:032:0016;

--- стягнути з відповідача на користь позивачів судові витрати у виді сплаченого судового збору: на користь ОСОБА_1 в сумі 1211,20 грн; на користь ОСОБА_2 в сумі 2422,40 грн; на користь ОСОБА_3 в сумі 1211,20 грн.

На вказане заочне рішення відповідач подав через підсистему "Електронний суд" 18 червня 2025 року апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати й ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову. При цьому скаржник просив поновити строк на апеляційне оскарження заочного рішення як такий, що пропущений з поважних причин, мотивуючи своє прохання тим, що, незважаючи на реєстрацію ТОВ "ЮТС-Агропродукт" у підсистемі "Електронний суд" та наявність офіційної електронної адреси, повідомлення про надходження ухвали про відмову в перегляді заочного рішення у цій справі, а також сам текст такої ухвали не надійшли до розділу "Повідомлення" електронного кабінету ТОВ "ЮТС Агропродукт" у підсистемі "Електронний суд"; як наслідок скаржник був позбавлений можливості своєчасно дізнатися про наявність обставин для оскарження.

Згідно з ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до положень ст.354 ЦПК України: апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів, а на ухвалу суду протягом 15 днів з дня його (її) проголошення (абз.1 ч.1); якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (абз.2 ч.1); учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч.2); строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 цього Кодексу (ч.3).

За положеннями ст.357 ЦПК України: апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст.354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом 10 днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку (ч.3); якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст.358 цього Кодексу (ч.4).

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів, розгляд справи (вирішення питання) відбувся з повідомленням учасників справи, в судовому засіданні за відсутності учасників справи було ухвалено 31 січня 2025 року оскаржуване заочне рішення.

Ухвалою суду першої інстанції від 03 березня 2025 року було відмовлено у задоволенні заяви представника відповідача про перегляд заочного рішення. Вказана ухвала оприлюднена в ЄДРСР.

А тому, згідно з ч.4 ст.287, ч.1 ст.354 ЦПК України, 30-денний строк на апеляційне оскарження заочного рішення обчислюється з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, тобто з 03 березня 2025 року, і останнім днем вказаного строку є середа, 02 квітня 2025 року.

В апеляційній скарзі процитовано положення ст.127 ЦПК України й зазначено, що повідомлення про надходження ухвали про відмову в перегляді заочного рішення, а також сам текст такої ухвали не надійшли до розділу "Повідомлення" електронного кабінету ТОВ "ЮТС Агропродукт" у підсистемі "Електронний суд"; як наслідок скаржник був позбавлений можливості своєчасно дізнатися про наявність обставин для оскарження. Однак, на підтвердження даної обставини відповідач не долучив до скарги скрін-шот розділу "Повідомлення". Крім того, відповідач взагалі не зазначив, коли він дізнався про зазначену ухвалу від 03.03.2025 року й ознайомився з нею, отримавши її копію. Вказане має значення, враховуючи те, що згідно з даними ЄДРСР вказану ухвалу було надіслано до ЄДРСР 04.03.2025 року, а надання загального доступу забезпечено 05 березня 2025 року.

А тому суд апеляційної інстанції вважає, що підстави, вказані скаржником на обґрунтування поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення, є неповажними. При цьому апеляційний суд враховує те, що заочне рішення було вручено відповідачу через електронний кабінет, про що він сам вказав у заяві про перегляд заочного рішення.

За таких обставин задоволення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення може призвести до того, що інша сторона може мати обґрунтовані сумніви у безсторонності та неупередженості суду.

Конструкція ст.357 ЦПК України передбачає можливість для скаржника надання інших підстав для поновлення строку у випадку, якщо вказані ним підстави визнані неповажними. І скаржник має відповідально віднестись до викладення інших підстав для поновлення строку з наданням відповідних доказів.

Крім того, слід зазначити й таке.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Желтяков проти України" від 09.06.2011р (заява №4994/04), практика якого відповідно до ст.9 Конституції України та ч.4 ст.10 ЦПК України 2017 року застосовується судами при розгляді справ як джерело права, одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який, inter alia (серед іншого), вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів. Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (з урахуванням практики її застосування Європейським судом з прав людини) передбачено обов`язок мотивувати судове рішення про поновлення пропущених строків на оскарження. Зокрема, Європейський суд з прав людини спеціально і однозначно висловився стосовно того, що національний суд зобов`язаний мотивувати поновлення строку на оскарження і пересвідчитись, що підстави для поновлення строку виправдовують втручання у принцип res judicata (правова доктрина, що походить із римського права і означає остаточність рішення суду, яке набрало законної сил) (параграф 47 рішення у справі "Устименко проти України", параграф 41 рішення у справі "Пономарьов проти України").

Крім того, відповідно до параграфа 48 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Устименко проти України" національне законодавство на час подій не обмежувало дискреційні повноваження судів щодо часу або підстав для поновлення пропущеного строку. Сама концепція "поважних причин", згідно з якою національні суди виправдали відновлення провадження у справі заявника, не є чіткою. За таких обставин для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

У параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на порушення, які допускали українські суди внаслідок необґрунтованості причин втручання у принцип res judicata. Як зазначено вище, окрему увагу ним було приділено випадкам, коли судді поновлювали строк без надання будь-яких додаткових пояснень про "поважні причини".

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таку правову позицію висловив Верховний Суд у своїй постанові від 13 червня 2018 року у справі № 2-24/10 (провадження № 61-7640св18).

Таким чином, підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення, зазначені скаржником у клопотанні, визнані неповажними.

Вказана обставина згідно ч.3 ст.357 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без руху та надання скаржнику строку тривалістю 10 днів з дня вручення цієї ухвали для подачі заяви з зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Крім того, апеляційна скарга не відповідає вимогам п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, а саме не сплачено судовий збір в розмірі 5 813,76 грн (150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, тобто (1211,20 грн + 2422,40грн + 1211,20грн) х 150 відсотків х понижуючий коефіцієнт 0,8 за подання до суду процесуальних документів в електронній формі).

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до ч.6 ст.14 ЦПК України зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, вказана обставина (несплата судового збору в розмірі 5 813,76 грн) згідно ст.ст.185, 356 і 357 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без руху та надання скаржнику строку для усунення вказаного недоліку.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях:

Отримувач коштів ГУК у Херсон обл/Херсон р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37959517

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0021451

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Херсонський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

При заповненні платіжного документа у графі "Код платника" платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Керуючись ст.ст.185, 354, 356 і 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ютс-Агропродукт" на заочне рішення Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 31 січня 2025 року залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення недоліків тривалістю 10 днів з дня вручення цієї ухвали, здавши до Херсонського апеляційного суду заяву з зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження вказаного заочного рішення, а також відповідний документ, який підтверджує сплату судового збору в розмірі 5 813,76грн, з посиланням на номер справи №22-ц/819/764/25.

Роз`яснити скаржнику, що в разі невиконання вимоги про подання у встановлений строк заяви з зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Роз`яснити скаржнику, що в разі невиконання вимоги щодо сплати судового збору у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Майданік