Провадження № 2/161/287/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

18 червня 2025 року м.Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі головуючого судді Присяжнюк Л.М., з участю секретаря судових засідань Стецюка Р.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 12 березня 2022 року сталося залиття квартири АДРЕСА_1 , власником якої він є.

Згідно акту про залиття, який складений ОСББ «Гулака-Артемовського 1, м. Луцьк», залиття сталося з вини власника квартири АДРЕСА_2 , співвласниками якої є відповідачі у справі.

Позивач вказує, що внаслідок залиття були ушкоджені шпалери в кімнаті, а також натяжні стелі. Загальний розмір збитків, відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи, становить 12 050,00 грн. Рішенням Луцького міськрайонного суду з ОСОБА_4 були стягнуті кошти в розмірі 4518 грн., одже з інших співвласників - відповідачів потрібно стягнути 7531,25 грн., а також 2241 грн. витрат на проведення експертизи та судовий збір.

Позивач та представник позивача в судове засідання не зявилися, попепердньо подали заяву про розгляд справи у їх відсутності.

Відповідачі в судове засідання не зявилися, про причини неявки суд не повідомили.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити частково, з таких підстав.

Судом встановлено, що 12 березня 2022 року сталося залиття квартири АДРЕСА_1 .

Згідно акту про залиття (аварію) від 12 березня 2022 року, який складений комісією ОСББ «Гулака-Артемовського 1, м. Луцьк», причиною залиття є пошкодження стояка водовідведення (каналізації) в квартирі АДРЕСА_2 цього ж будинку. Це є повторним залиттям. Рекомендовано власнику квартири АДРЕСА_2 відремонтувати пошкоджене у стояку водовідведення (каналізації).

Згідно відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, позивач є єдиним власником квартири за адресою АДРЕСА_3 .

Одночасно, відповідачі є співвласниками по 5/16 квартири за адресою АДРЕСА_4 .

Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи від 20 червня 2022 року, яка здійснена судовим експертом товариства «Експерт Інвест» Охремчуком О.О., вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень квартири АДРЕСА_1 унаслідок залиття становить 12 050,00 грн.

Надаючи свою правову оцінку відносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає таке.

Частинами першою та другою статті 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, у спорах стосовно відшкодування шкоди на позивачеві лежить обов`язок довести суду факт наявності шкоди, протиправність діяння особи, яка завдала шкоду, а також причинно-наслідковий зв`язок між діянням та шкодою. Одночасно, саме на відповідачеві лежить тягар доведення відсутності своєї вини у завданій шкоді.

Проаналізувавши надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що позивач довів суду належними та допустимими доказами факт наявності шкоди, протиправність діяння особи, яка завдала шкоду, а також причинно-наслідковий зв`язок між діянням та шкодою, а відповідачі не довели суду відсутність своєї вини у завданій шкоді.

Так, згідно частинами четвертою та п`ятою статті 319 ЦК України, власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Отже, відповідачі, як співвласники квартири АДРЕСА_4 зобов`язані дбати про технічний стан своєї квартири, частиною якої є внутрішні комунікації, та несуть відповідальність за завдану шкоду внаслідок пошкодження таких комунікацій.

При цьому для системи водовідведення (каналізації) чинним законодавством чітко встановлена межа розподілу відповідальності за її утримання між власником приміщення та управителем багатоквартирного будинку, функції якого в розглядуваному випадку виконує ОСББ.

Так, згідно абзацу третьої пункту 3 Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, який затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15 серпня 2018 року № 219, точка приєднання внутрішньобудинкової системи водовідведення багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - трійник на відгалуженні від стояка внутрішньобудинкової системи водовідведення (трійник належить до внутрішньобудинкової системи).

У пункті 5 цього ж Порядку визначено, що обслуговування систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками).

Отже, саме на співвласників квартири за адресою АДРЕСА_4 покладений обов`язок із обслуговування системи водовідведення від точки приєднання, яким є трійник на відгалуженні від стояка внутрішньобудинкової системи водовідведення.

Суд враховує, що наданий позивачем акт про затоплення складений у повній відповідності з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, які затверджені наказом Держжитлокомунгоспу України від 17 травня 2005 року №76, а отже є належним та допустимим доказом, що фіксує винувату особу у затопленні. Доказів на спростування цього акту не надано.

Підсумовуючи вищевикладене суд дійшов висновку, що відповідачі, як співвласники квартири АДРЕСА_5 , є відповідальними за затоплення, що сталося 12 березня 2022 року у квартирі АДРЕСА_6 цього ж будинку, а отже зобов`язані відшкодувати шкоду, завдану позивачу.

Рішенням Луцького міськрайнного суду від 05 вересня 2024 року із співввласниці ОСОБА_4 було стягнуто кошти на відшкодування майнової шкоди, із врахуванням її частки 6/16.

Вирішуючи питання про розмір відповідальності суд враховує, що квартира АДРЕСА_2 перебуває у спільній частковій власності. Кожному із відповідачів у ній належить 5/16 частки.

В свою чергу, згідно статті 360 ЦК України, співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.

Отже, відповідачі, як власники 5/16 часток кожен у квартирі, несуть відповідальність саме в межах своєї частки, тобто, зобов`язані відшкодувати позивачу 5/16 частки від завданої шкоди.

Тому позовні вимоги слід задовольнити, стягнувши з відповідачів на користь позивача 7531,25 грн., що становить 6/16 частки від завданої шкоди - по 3765,62 грн. з кожного.

У задоволенні позовних вимог щодо солідарного стягнення слід відмовити, оскільки солідарна відповідальність настає лише за наявності доказів, що кожен відповідач діяв (або бездія) настанню шкоди. Сам факт співвласності не є достатньою підставою для солідарного відшкодування шкоди.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.141, 265 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 7531,25 грн.(сім тисяч п`ятсот тридцять одну гривню двадцять п`ять копійок) в рахунок відшкодування майнової шкоди, з кожного по 3765,63 грн.(три тисячі сімсот шістдесят п`ять гривень шістдесят три копійки).

В решті позову відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1211,20 грн. (одна тисяча двісті одинадцять гривень двадцять копійок), з кожного по 605,60 грн. (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок), а також судові витрати на проведення експертизи у розмірі 2241,64 грн. (дві тисячі двісті сорок одна гривня шістдесят чотири копійки), з кожного по 1 120,82 грн. (одній тисячі сто двадцять гривень вісімдесят дві копійки).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Волинського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено та підписано 23 червня 2025 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Людмила Присяжнюк