Провадження № 2/641/1025/2025 Справа № 641/7971/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2025 року м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді Онупко М.Ю.,

за участю секретаря Кисіль О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, третя особа державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Черняк Н.В. про зняття арешту з майна, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, третя особа державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Черняк Н.В. в якому просить зняти арешт з частки квартири АДРЕСА_1 , який накладено Комінтернівським ВДВС ХМУЮ (номери записів обтяження № 7492573 від 28.10.2014 року та № 9381809 від 15.04.2015 року).

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначила, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною сестрою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , так ІНФОРМАЦІЯ_3 її брат ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 від 10.12.2019 року, виданим Харківський міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області. Після його смерті відкрилась спадщина, що складається з 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 , з яких 1/3 частка належала спадкодавцю особисто, а 1/6 частка належала матері спадкодавця - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадкоємцем якої був її син ОСОБА_4 , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав. Після смерті брата позивач звернулась до Четвертої ХМДНК із заявою про прийняття спадщини, про що був внесений запис у Спадковий реєстр № 65788472 від 29.04.2020 року.

Також зазначила, що під час оформлення спадщини державним нотаріусом Черняк Н. було з?ясовано, що на все нерухоме майно ОСОБА_6 накладено арешт, а саме: постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження № 47084685, виданою 14.04.2015 року Комінтернівським ВДВС ХМУЮ, номер запису про обтяження 9381809 від 15.04.2015 року; постановою про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження № 43301320, виданою 28.10.2014 року Комінтернівським ВДВС ХМУЮ, номер запису про обтяження 7492573 від 28.10.2014 року. Листом Четвертої ХМДНК від 27.08.2024 року № 1218/02-14/П позивачу було повідомлено, що нотаріус призупиняє видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_6 до зняття арешту.

Крім того посадовими особами Основ?янсько-Слобідському ВДВС у м. Харкові позивачу було усно повідомлено, що вона не є стороною виконавчого провадження, тому питання про зняття арешту з нерухомого майна ОСОБА_3 повинно вирішуватись в судовому порядку.

Враховуючи вищевикладене, позивач ОСОБА_1 була вимушена звернутися з даним позовом до суду для захисту своїх прав та інтересів

Ухвалою Комінтернівського районного суд м. Харкова від 15.11.2024 року по вищевказаній справі відкрито провадження, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

До судового засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Представник позивача ОСОБА_7 в судовому засіданні, приймаючи участь дистанційно, позовні вимоги підтримала т,а посилаючись на обставини викладені в позовній заяві, просила їх задовольнити.

До судового засідання представник відповідача Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відзив до суду не надав.

Третя особа державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Черняк Н.В. в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

З матеріалів справи вбачається, що згідно свідоцтва про народження Серії НОМЕР_2 від 12.01.1978 року виданого Палацем новонароджених м. Харкова, батьками ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є ОСОБА_9 та ОСОБА_5 .

Відповідно до свідоцтва про одруження Серії НОМЕР_3 від 10.07.2001 року виданого відділом реєстрації актів громадянського стану м. Красний Луч, Луганської області, ОСОБА_10 та ОСОБА_11 зареєстрували шлюб 10.07.2001 року, актовий запис № 202.

Крім того згідно до повторно виданого свідоцтва про народження Серії НОМЕР_4 виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є ОСОБА_9 та ОСОБА_5 .

Відповідно до свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_5 виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно до листа державного нотаріуса Четвертої міської державної нотаріальної контори Черняк Н.В. від 27.08.2024 року № 1218/02-14/П перевіркою відсутності арешту шляхом безпосереднього доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що на все нерухоме майно фізичної особи - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 накладено арешти: на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження № 47084685, виданою 14.04.2015 року Комінтернівським відділом державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції, номер запису про обтяження № 9381809; на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження № 43301320, виданою 28.10.2014 року Комінтернівським відділом державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції, номер запису про обтяження № 7492573. Відповідно до п.п. 4.17 п. 4 Глави 10 Розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусам України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції від 22.02.2012 року за № 296/5, якщо на спадкове майно накладено арешт судовими чи слідчими органами, видача свідоцтва про право на спадщину затримується до зняття арешту. У зв`язку з вищевказаним нотаріусом призупиняє видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_3 до зняття арештів.

З листа Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 28.01.2025 року вбачається, що перевіркою відомостей Автоматизованої системи виконавчого провадження (спецрозділ) та відповідно до викладених даних встановлено, що на примусовому виконанні у Комінтернівському ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області перебувало виконавче провадження ВП № 47084685 з примусового виконання виконавчого листа № 641/208/15-ц від 18.03.2015 року виданий Комінтернівським районним судом м. Харкова про стягнення з ОСОБА_3 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 17432,68 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 243,60 грн., а всього 17676,28 грн. 31.03.2015 року державним виконавцем, керуючись Законом України «Про виконавче провадження», винесено постанову про відкриття виконавчого провадження. 21.10.2015 року державним виконавцем, керуючись Законом, винесено постанову про повернення виконавчого провадження стягувану на підставі п. 2 ч. 1 ст. 47.

Крім того згідно з інформації Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, третя особа державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Черняк Н.В. 02.06.2025 року № 43301320 вбачається, що перевіркою системи щодо виконавчого провадження № 43301320 встановлено, що в системі (спецрозділ) наявні відомості про зареєстроване виконавче провадження № 43301320, а саме виконавчий документ №2н/641/737/2013 від 13.05.2013 року виданий Комінтернівським районним судом м. Харкова про стягнення з ОСОБА_3 заборгованості на користь Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз», загальну суму боргу у розмірі 708,07 грн. Перевіркою інформації у Системі встановлено, що 12.05.2014 року було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження. 28.10.2014 року було винесено постанову про звернення стягнення на майно боржника. 29.10.2014 року державним виконавцем було повернуто виконавчий документ стягувачеві на підставі п. 2 ч. 1 ст. 47 Закону України «Про виконавче провадження».

Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст.ст. 4, 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.41 Конституції України кожний громадянин має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

На підставі ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Статтею 1281 ЦК України встановлено, що спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб.

Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Частиною 1 ст. 316 ЦК України передбачено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

За змістом ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Статтею 319 ЦК України визначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Статтею 321 ЦК України закріплено принцип непорушності права власності. Зокрема, встановлено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів, і вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (стаття 328 ЦК України).

Згідно з положеннями ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

На підставі ч. 1 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження"власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», підставою для відмови в державній реєстрації прав є наявні зареєстровані обтяження речових прав на нерухоме майно.

Згідно із ч.2 ст.50 Закону України «Про виконавче провадження», у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу, який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника.

За змістом ст. 60 Закону, до суду з позовом про зняття арешту з майна може звернутись не сторона виконавчого провадження, а інша особа, яка є власником, чи претендує на таке майно. Оскільки відповідно до ч. 5ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», арешт може бути знятий за рішенням суду.

У постанові від 13.07.2022 у справі №2/0301/806/11 Верховний Суд зауважив, що застосування арешту майна боржника як обмежувальний захід не повинен призводити до порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі - Конвенція), що свідчить про необхідність його застосування виключно у випадках та за наявності підстав, визначених законом. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно зі статтею 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Примусове відчуження об`єктів права власності може бути застосоване лише як виняток з мотивів суспільної необхідності на підставі і в порядку, встановлених законом, та за умови попереднього та повного відшкодування їх вартості, крім випадків, встановлених частиною другою статті 353 цього Кодексу. Указані норми визначають непорушність права власності (в тому числі приватної) та неможливість позбавлення чи обмеження особи у здійсненні нею права власності. Зазначені приписи покладають на державу позитивні зобов`язання забезпечити непорушність права приватної власності та контроль за виключними випадками позбавлення особи права власності не тільки на законодавчому рівні, а й під час здійснення суб`єктами суспільних відносин право реалізаційної та право застосовчої діяльності. Обмеження позитивних зобов`язань держави лише законодавчим врегулюванням відносин власності без належного контролю за їх здійсненням здатне унеможливити реалізацію власниками належних їм прав, що буде суперечити нормам Конституції України та Конвенції.

Верховний Суд зазначив, що саме на суд покладено виконання позитивних зобов`язань держави щодо вирішення спорів між учасниками юридичного конфлікту, які виникають між ними у відносинах власності при реалізації належних їм правомочностей. Суд повинен реалізовувати своє основне завдання (стаття 2 ЦПК України), а саме справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення спорів на засадах верховенства права з метою ефективного забезпечення кожному права на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Також у вищевказаній справі Верховний Суд зробив висновок, що у разі відсутності правового регулювання питання зняття обтяжень з майна боржника у певних випадках, відмова у задоволенні скарги щодо зняття арешту унеможливлює в подальшому здійснення належного захисту майнових прав заявника щодо зняття арешту з його майна. Наявність тривалого часу нескасованого арешту на майно боржника, за умови відсутності виконавчого провадження та майнових претензій з боку стягувача, а також за відсутності будь-яких відомостей стосовно рішення про стягнення виконавчого збору, є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном.

Таким чином, у цьому випадку наявність тривалого часу арешту майна спадкодавця є невиправданим втручанням у майнові права позивача, оскільки виконавчі провадження в рамках яких було накладено арешт на майно рідного брата позивача були закриті. Це є підставою для зняття арешту з майна боржника з метою захисту майнових прав позивача як спадкоємця після смерті рідного брата.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.05.2023 р. у справі № 463/3251/22 зробила висновок про право спадкоємця має звертатися в порядку позовного провадження шляхом подання позову про визнання права власності на спадкове майно і зняття із нього арешту.

Враховуючи, що на виконанні у Основ`янсько-Слобідському відділі державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції не перебуває виконавчих проваджень відносно ОСОБА_12 , а виконавчі провадження № 43301320 та №47084685 були закриті, а тому зважаючи на те, що наявність обтяження майна, позбавляє ОСОБА_1 можливості реалізувати свої спадкові права, суд приходить до висновку про наявність підстав для скасування арешту з майна позивача.

Згідно з положеннями ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Виходячи з вищевикладеного та зважаючи на те, що позивач не може завершити процедуру оформлення спадкових прав на нерухоме майно, зважаючи на існування обтяження у вигляді арешту, а тому суд приходить до висновку про необхідність захисту прав позивача шляхом скасування такого арешту, оскільки позовні вимоги про скасування арешту відповідають закону та знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 259, 263-265 ЦПК України,

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, третя особа державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Черняк Н.В. про зняття арешту з майна задовольнити.

Звільнити з-під арешту майно, а саме частку квартири АДРЕСА_1 , який накладений Комінтернівським ВДВС ХМУЮ.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано - після закінчення апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення, а у разі його ухвалення за відсутності учасників справи- в той же строк з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Сторони та учасники справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_7 .

Відповідач Основ`янсько Слобідського відділ державної виконавчої служб у місті Харкові Східного міжрегіонального управляння Міністерства юстиції (м.Харків), адреса місце знаходження: м. Харків, м-н. Захисників України, 7/8, .

Третя особа - державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Черняк Н.В., адреса місце знаходження: м. Харків, вул. Василя Мельникова, 2, .

Суддя М.Ю.Онупко