Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А

10 червня 2025 року селище Романів

Романівський районний суд Житомирської області в складі судді Ковальчука М.В., з участю секретаря судового засідання Багінської В.І., прокурора Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області Сивака С.В., представника Романівської селищної ради Житомирського району Житомирської області Бондаря С.Ф., представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 , представника відповідача товариства з обмеженою відповідальністю «Файна Фазенда» - Кузьмука Л.М., під час розгляду у підготовчому засіданні цивільної справи за позовом керівника Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Романівської селищної ради Житомирського району Житомирської області до ОСОБА_1 та товариства з обмеженою відповідальністю «Файна Фазенда» про визнання недійсними договорів оренди землі, скасування державної реєстрації права оренди та суборенди та зобов`язання повернути земельні ділянки,-

В С Т А Н О В И В :

В лютому 2023 року керівник Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області звернувся до суду в інтересах держави в особі Романівської селищної ради Житомирського району Житомирської області з позовом до ОСОБА_1 та товариства з обмеженою відповідальністю «Файна Фазенда» (далі ТОВ «Файна Фазенда»), в якому просить:

- визнати недійсним договір оренди землі б/н від 08.07.2021, укладений між Романівською селищною радою та ОСОБА_1 , предметом якого є земельна ділянка сільськогосподарського призначення для сінокосіння та випасання худоби, яка знаходиться на території Романівської селищної ради з кадастровим номером :05:000:0595 площею 24,8858 га;

- визнати недійсним договір оренди землі б/н від 08.07.2021, укладений між Романівською селищною радою та ОСОБА_1 , предметом якого є земельна ділянка сільськогосподарського призначення для сінокосіння та випасання худоби, яка знаходиться на території Романівської селищної ради з кадастровим номером :05:000:0554 площею 16,1650 га;

- визнати недійсним договір оренди землі б/н від 01.11.2021, укладений між Романівською селищною радою та ОСОБА_1 , предметом якого є земельна ділянка сільськогосподарського призначення для сінокосіння та випасання худоби, яка знаходиться на території Романівської селищної ради з кадастровим номером :05:000:0591 площею 6,7495 га;

- визнати недійсним договір оренди землі б/н від 04.11.2021, укладений між Романівською селищною радою та ОСОБА_1 , предметом якого є земельна ділянка сільськогосподарського призначення для сінокосіння та випасання худоби, яка знаходиться на території Романівської селищної ради з кадастровим номером :05:000:0592 площею 15,1255 га;

- скасувати державну реєстрацію права оренди та суборенди на земельну ділянку з кадастровим номером :05:000:0595 (запис про інше речове право № 43918161 від 09.09.2021 та № 443228370 від 27.07.2021);

- скасувати державну реєстрацію права оренди та суборенди на земельну ділянку з кадастровим номером :05:000:0554 (запис про інше речове право № 43918984 від 09.09.2021 та № 43227805 від 27.07.2021);

- скасувати державну реєстрацію права оренди та суборенди на земельну ділянку з кадастровим номером :05:000:0591 (запис про інше речове право № 43917865 від 09.09.2021 та № 43227633 від 27.07.2021);

- скасувати державну реєстрацію права оренди та суборенди на земельну ділянку з кадастровим номером :05:000:0592 (запис про інше речове право № 43918616 від 09.09.2021 та № 43228117 від 27.07.2021);

- зобов`язати ТОВ «Файна Фазенда» повернути Романівській селищній раді Житомирської області земельну ділянку кадастровий номер :05:000:0595 площею 24,8858 га;

- зобов`язати ТОВ «Файна Фазенда» повернути Романівській селищній раді Житомирської області земельну ділянку кадастровий номер :05:000:0554 площею 16,1650 га;

- зобов`язати ТОВ «Файна Фазенда» повернути Романівській селищній раді Житомирської області земельну ділянку кадастровий номер :05:000:0591 площею 6,7495 га;

- зобов`язати ТОВ «Файна Фазенда» повернути Романівській селищній раді Житомирської області земельну ділянку кадастровий номер :05:000:0592 площею 15,1255 га.

Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на передачу в короткострокове користування ОСОБА_1 у 2021 році земельних ділянок сільськогосподарського призначення комунальної власності для сінокосіння та випасання худоби із порушенням вимог статті 134 Земельного кодексу України, тобто без проведення земельних торгів. Прокурором наголошено, що ОСОБА_1 з метою уникнення процедури земельних торгів, не маючі на меті використовувати спірні земельні ділянки, як фізична особа, отримала їх з метою передачі в суборенду юридичній особі ТОВ «Файна Фазенда», засновником та бенефіціарним власником якого вона є. При цьому, ОСОБА_1 передала без отримання письмової згоди орендодавця в суборенду ТОВ «Файна Фазенда» з можливістю зведення у встановленому законодавством порядку житлові, виробничі, торгівельні, культурно-побутові та інші будинки та споруди і заклади багаторічні садження, що за своїм змістом фактично є зміною виду цільового призначення земель сільськогосподарського призначення на землі житлової та громадської забудови. Посилаючись на викладені обставини, а також враховуючи, що ОСОБА_1 та ТОВ «Файна Фазенда» не могли мати законних очікувань у набутті права оренди та суборенди на земельні ділянки, прокурор просить суд задовольнити позовні вимоги та повернути земельні ділянки на користь Романівської селищної ради Житомирського району Житомирської області.

Необхідність пред`явлення позову прокуратурою обґрунтовується не вжиттям Романівською селищною радою Житомирського району Житомирської області заходів щодо усунення виявлених порушень як державного, так і суспільного інтересу.

21 квітня 2023 року представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Бугайчуком М.В. подано до суду відзив, в якому останній просить у задоволенні позову відмовити за безпідставністю, посилаючись на недоведеність прокурором належними та допустимими доказами порушення сторонами оспорюваних правочинів вимог законодавства при укладення таких правочинів та наявності істотних умов, які були б підставою для визнання їх недійсними на момент укладення. Окрім цього вказано неефективно обраний прокурором спосіб захисту порушеного права.

Одночасно, представником відповідача заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку для подання відзиву, посилаючись на поважність причин неподання відзиву у встановлений законом строк (необхідність отримання відповідачем правничої допомоги адвоката та фактичне ознайомлення адвокатом з копією позовної заяви з додатками 18.04.2023).

21 квітня 2023 року представником відповідача ТОВ «Файна Фазенда» адвокатом Кузьмуком Л.М. подано до суду відзив, в якому останній просить позов керівника Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Романівської селищної ради Житомирського району Житомирської області залишити без розгляду, посилаючись на відсутність підстав представництва прокурором інтересів держави у даній справі.

02 травня 2023 року та 09 травня 2023 року заступником керівника Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області подано до суду відповіді на відзиви, в яких, посилаючись на необґрунтованість заперечень представників відповідачів проти позову, просить суд позов керівника Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області задовольнити.

Щодо наведених заступником керівника Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області у відповідях на відзиви пояснень, у запереченнях, поданих до суду 16 травня 2023 року та 24 травня 2023 року, представниками відповідачів вказано на безпідставність та необґрунтованість заявлених позовних вимог прокурора до ОСОБА_1 та ТОВ «Файна Фазенда».

25 липня 2023 року заступником керівника Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області подано до суду клопотання про закриття провадження у справі в частині вимог скасування державної реєстрації права оренди та суборенди щодо земельних ділянок з кадастровими номерами :05:000:0595, :05:000:0591, :05:000:0592 та зобов`язання повернути земельні ділянки з кадастровими номерами :05:000:0595, :05:000:0591, :05:000:0592 у зв`язку з відсутністю предмета спору, посилаючись на припинення в добровільному порядку спірних договорів оренди земельних ділянок. Окрім цього, керівник органу прокуратури просить вирішити питання про стягнення з відповідачів на користь прокуратури судового збору в сумі 16104,00 грн. Позов в частині визнання недійсним договорів оренди землі, скасування державної реєстрації права оренди та суборенди щодо земельної ділянки з кадастровим номером :05:000:0554 та зобов`язання повернути земельну ділянку з кадастровим номером :05:000:0554 підтримує повністю.

Під час підготовчого провадження прокурор уточнив позовні вимоги в частині вимог визнання недійсними договорів оренди землі щодо земельних ділянок з кадастровими номерами :05:000:0591 та :05:000:0592 шляхом подання письмової заяви, датованої 11 липня 2023 року, та просить:

- визнати недійсним договір оренди землі б/н від 08.07.2021, укладений між Романівською селищною радою та ОСОБА_1 , предметом якого є земельна ділянка сільськогосподарського призначення для сінокосіння та випасання худоби, яка знаходиться на території Романівської селищної ради з кадастровим номером :05:000:0591 площею 6,7495 га;

- визнати недійсним договір оренди землі б/н від 08.07.2021, укладений між Романівською селищною радою та ОСОБА_1 , предметом якого є земельна ділянка сільськогосподарського призначення для сінокосіння та випасання худоби, яка знаходиться на території Романівської селищної ради з кадастровим номером :05:000:0592 площею 15,1255 га.

Окрім цього, під час підготовчого засідання представник відповідача ТОВ «Файна Фазенда» адвокат Кузьмук Л.М. уточнив поданий ним відзив (клопотання) та вказав, що ним заявлено клопотання про залишення позову керівника Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Романівської селищної ради Житомирського району Житомирської області без розгляду.

В підготовчому засіданні прокурор подану ним заяву про уточнення вимог позовної заяви та клопотання про закриття провадження підтримав, щодо клопотання про поновлення пропущеного строку для подання відзиву та прийняття до розгляду відзиву не заперечив, у залишенні позову без розгляду заперечив.

Представник Романівської селищної ради Житомирського району Житомирської області щодо заявлених представниками відповідачів та прокурором клопотань не заперечив, у прийнятті уточненої заяви просить відмовити.

Представники відповідачів подані ними клопотання підтримали, щодо залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі, поновлення пропущеного строку для подання відзиву та прийняття до розгляду відзиву не заперечили, у прийнятті уточненої заяви просять відмовити.

В підготовче засідання відповідачі, які були належним чином повідомлені про час і місце його проведення, не з`явилися.

Заслухавши думку прокурора та представників сторін, наведені ними підстави та заперечення щодо заявлених клопотань, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 2 статті 197 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), у підготовчому засіданні суд, серед іншого, у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві; вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Частинами 1 та 2 статті 182 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Відповідно до вимог частини 7 статті 178 ЦПК України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Згідно статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та долученими до неї документами відповідач ОСОБА_1 отримала 25 березня 2023 року засобами поштового зв`язку, а тому кінцевим строком подання відзиву на позовну заяву було 10 квітня 2023 року.

Відзив був поданий представником відповідача до суду 21 квітня 2023 року.

Частиною 5 статті 12 ЦПК України визначено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Аналіз змісту клопотання свідчить, що строк, про поновлення якого просить представник відповідачів, був встановлений судом, тому не може бути поновлений.

В той же час суд, враховуючи думку прокурора та представників сторін, вбачає, що строк на подання відзиву пропущений з поважних причин, а тому суд продовжує його та приймає відзив до розгляду.

Щодо представництва прокурором інтересів держави у даній справі.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

У судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 27 лютого 2019 року у справі №761/3884/18, провадження №14-36цс19).

Повноваження прокурора у спірних правовідносинах визначено, зокрема, Конституцією України та Законом України «Про прокуратуру».

Згідно із пунктом 3 статті 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з положеннями частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» в редакції, чинній на час подання прокурором позовної заяви, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Невиконання прокурором вимог щодо надання до суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 257 ЦПК України.

Захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти владних повноважень.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18 (провадження №12-194гс19), з метою, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставою для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08 квітня 1999 року №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (п. 4 мотивувальної частини).

Відтак, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Правові висновки та їх обґрунтування містяться у постановах Верховного Суду від 23 червня 2020 року у справі № 815/1567/16 (адміністративне провадження № К/9901/30797/18) та від 15 червня 2022 року у справі №821/1798/17 (адміністративне провадження № К/9901/58281/18).

Частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Отже, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19) та від 06 липня 2021 року у справі № 911/2169/20 (провадження № 12-20гс21.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як на обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі «Ф.В. проти Франції» (F.W. v. France), № 61517/00, 31 березня 2005 року).

Водночас є категорія справ, де ЄСПЛ зазначив, що підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі «Менчинська проти російської федерації» ЄСПЛ у рішенні висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): «Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у разі захисту інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави».

ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує, наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

Звертаючись до суду з позовом в інтересах держави в особі Романівської селищної ради Житомирської області керівник Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області вказав, що Романівська селищна рада є органом місцевого самоврядування, що представляє інтереси Романівської об`єднаної територіальної громади. Разом з тим, Романівською селищною радою як представницьким органом, на який покладено вказані повноваження, порушено встановлений законом порядок передачі спірної земельної ділянки в користування.

Також прокурор вказував, що уповноваженим державою органом здійснювати відповідні функції у спірних відносинах є Романівська селищна рада Житомирського району Житомирської області, яке проінформувало прокуратуру, що з метою усунення недоліків вказаних у листі, ОСОБА_1 29.12.2022 направлено лист з рекомендацією про приведення договорів суборенди земельної ділянки у відповідність до статті 8 Закону України «Про оренду землі».

Із матеріалів справи вбачається, що Чуднівською окружною прокуратурою, відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру» листом № 55-92-2283вих22 від 12.12.2022 повідомлено Романівську селищну раду Житомирського району Житомирської області про необхідність вжиття належних заходів реагування, в тому числі шляхом звернення до суду з позовом.

На лист № 55-92-2283вих22 від 12.12.2022 Романівська селищна рада Житомирського району Житомирської області, листом № 50/04-32 від 05.01.2023 повідомило Чуднівську окружну прокуратуру, що з метою усунення недоліків вказаних у листі № 55-92-2283вих22 від 12.12.2022, ОСОБА_1 29.12.2022 направлено лист з рекомендацією про приведення договорів суборенди земельної ділянки у відповідність до статті 8 Закону України «Про оренду землі».

Листом № 55-93-343вих.23 від 13.02.2023 Чуднівська окружна прокуратура, відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру» повідомила Романівську селищну раду Житомирського району Житомирської області про підготовку позову в інтересах держави в особі Романівської селищної ради Житомирської області до ОСОБА_1 та ТОВ «Файна Фазенда» про визнання недійсними договорів оренди землі, скасування державної реєстрації права оренди і суборенди та зобов`язання повернути земельні ділянки.

Таким чином, прокурор попередньо, до звернення до суду з позовом, повідомив про це відповідний суб`єкт владних повноважень.

Враховуючи, що прокурор, який звернувся до суду в інтересах держави, на виконання вимог частини 4 статті 56 ЦПК України обґрунтував, у чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, послався на визначені законом підстави для звернення до суду з позовом, а також зазначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, беручи до уваги, що Романівською селищною радою Житомирського району Житомирської області направлено лист ОСОБА_1 з рекомендацією про приведення договору суборенди земельної ділянки у відповідність до статті 8 Закону України «Про оренду землі», суд вважає, що прокурор обґрунтував підстави для представництва інтересів держави у даній справі.

Тому підстави для залишення позову керівника Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Романівської селищної ради Житомирського району Житомирської області без розгляду відсутні.

Згідно з частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Цивільним процесуальним законом чітко розмежовано підготовче провадження із проведенням підготовчого засідання, його особливості, строки проведення (Глава 3 Розділу III «Позовне провадження») та розгляд справи по суті із проведенням судового засідання (Глава 3 вказаного розділу).

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадiя судового прoцесу, в якій з`ясовується предмет спoру, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

Підстави для закриття провадження у справі визначені у статті 255 ЦПК України.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

За таких обставин закриття провадження з підстав, передбачених пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України, можливо лише в судовому засіданні, а не при проведенні підготовчого судового засідання, оскільки згідно зі статтею 200 ЦПК України, а саме її частиною четвертою, закриття провадження можливо на цій стадії процесу з двох підстав, це: відмова від позову, визнання позову та укладення мирової угоди, визначених статтями 206, 207 ЦПК України.

Такого висновку дійшла Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 20 вересня 2021 року (справа № 638/3792/20).

За вищенаведених обставин, клопотання керівника органу прокуратури є передчасним та не підлягає до задоволення.

Окрім цього, за змістом частини 2 та 3 статті 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви, а також вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог.

Враховуючи вказані положення цивільного процесуального законодавства, суд вважає, що заява прокурора про уточнення позовних вимог підлягає прийняттю до розгляду судом.

Керуючись статтями 49, 56, 64, 127, 178, 197, 198, 258-260 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Бугайчука Максима Володимировича про поновлення строку для подання відзиву відмовити.

Продовжити представнику відповідача ОСОБА_1 адвокату Бугайчуку Максиму Володимировичу строк на подання відзиву на позовну заяву керівника Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Романівської селищної ради Житомирського району Житомирської області до ОСОБА_1 та товариства з обмеженою відповідальністю «Файна Фазенда» про визнання недійсними договорів оренди землі, скасування державної реєстрації права оренди та суборенди та зобов`язання повернути земельні ділянки.

Прийняти до розгляду відзив представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Бугайчука Максима Володимировича.

У задоволенні клопотання представника відповідача товариства з обмеженою відповідальністю «Файна Фазенда» адвоката Кузьмука Леоніда Мефодійовича про залишення позову без розгляду відмовити.

У задоволенні клопотання заступника керівника Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області про закриття провадження у справі в частині вимог скасування державної реєстрації права оренди та суборенди щодо земельних ділянок з кадастровими номерами :05:000:0595, :05:000:0591, :05:000:0592 та зобов`язання повернути земельні ділянки з кадастровими номерами :05:000:0595, :05:000:0591, :05:000:0592 та про розподіл витрат відмовити.

Прийняти до розгляду заяву прокурора Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області Сивака Сергія Васильовича, датовану 11 липня 2023 року, про уточнення позовних вимог.

Ухвалу в частині відмови у поновленні пропущеного процесуального строку може бути оскаржено до Житомирського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її постановлення в порядку передбаченому підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України.

П`ятнадцятиденний строк на оскарження даного судового рішення слід обчислювати з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 12 червня 2025 року.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя М.В. Ковальчук