Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/1246/25
УХВАЛА

12.06.2025 рокум. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області у складі: головуючого судді Баранського Д.М., за участю секретаря Лященка Я.О., розглянув заяву ОСОБА_1 , подану в інтересах позивачки ОСОБА_2 про забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_2 звернулась до суду з цією заявою через свого представника ОСОБА_1 про забезпечення позову та просить суд накласти арешт на врожай сільськогосподарських культур, що належить Фермерському господарству «Шевченко Плюс» та був вирощений на земельній ділянці, що перебуває у його користуванні на підставі договору суборенди, кадастровий номер земельної ділянки :02:000:9014 площею 181,82 га, що розташована на території Гурівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області.

Заяву мотивує тим, що у провадженні Долинського районного суду Кіровоградської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Фермерського господарства «Шевченко Плюс» про визнання недійсною додаткової угоди до договору суборенди землі, розірвання договору суборенди землі та стягнення заборгованості, в тому числі моральної шкоди в розмірі 1986740,20 грн.

На переконання ОСОБА_2 спірний договір суборенди землі суперечить її законним інтересам, є причиною заподіяння їй значної майнової шкоди, у тому моральної шкоди на загальну суму 1986740,20 грн.

Фермерське господарство «Шевченко Плюс» є суб`єктом господарювання у сфері сільського господарства. Джерелом його економічної діяльності є врожай, який вирощується на земельних ділянках. Тепер наближається період збору врожаю, а тому саме врожай є потенційним забезпеченням позовних вимог, що може бути зібраний, реалізований, виведений з під контролю судової системи.

Особистий досвід позивачки з відповідачем дає вагомі підстави вважати, що існує реальна та невідворотна загроза відчуження, приховування або знищення врожаю з метою уникнення виконання судового рішення. Відсутність згоди відповідача на сплату сум, яких вимагає позивачка, спроби переговорів щодо зміни умов договору, підтверджують побоювання позивачки, а також свідчить про намір ухилитися від відповідальності.

Накладення арешту на врожай відповідача дозволить запобігти виведенню його основних активів та забезпечить стягнення належних позивачці коштів.

ОСОБА_2 зазначає, що площа земельної ділянки 181,82 га. Орієнтовна вартість потенційного врожаю на цій земельній ділянці становить 3665480 га, тобто перевищує ціну позову, що свідчить про те, що накладення арешту на врожай в межах заявленої суми є співмірним заходом забезпечення позову. Господарська діяльність відповідача при цьому не буде обмежена чи припинена. Площа оброблювальних земельних ділянок відповідачем в загальному масиві земель набагато більша за площу земель на яку буде накладено арешт.

Дослідивши зміст заяви про забезпечення позову, суд дійшов до такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову;

4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник;

6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення;

7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Отже, заява про забезпечення позову обов`язково повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у заявника, пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

У свою чергу зміст заяви про забезпечення позову ОСОБА_2 , поданої через представника ОСОБА_1 не містить даних про наявність або відсутність електронного кабінету у заявниці та про пропозицію щодо зустрічного забезпечення.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, а також у разі подання заяви особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Таким чином, ця заява про забезпечення позову підлягає поверненню ОСОБА_2 , оскільки вона подана без додержання вимог статті 151 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 149-153, 157, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Повернути позивачці ОСОБА_2 її заяву про забезпечення позову, подану через представника ОСОБА_1 .

Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Д. М. Баранський