Провадження № 2/761/7391/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Фролова І.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення способу участі батька у вихованні дитини,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

26 травня 2025 року протоколом розподілу судової справи між суддями матеріали скарги передані на розгляд судді Фроловій І.В.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 27 травня 2025 року заяву було залишено без руху для усунення недоліків.

Як вбачається з матеріалів справи, вказану ухвалу суду позивачу було направлено до його електронного кабінету підсистеми «Електронний суд», та отримано позивачем 28 травня 2025 року, про що свідчить довідка про доставку електронного документу.

За умовами ч. 1 ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Враховуючи, що заявнику було надано п`ятиденний строк на усунення недоліків позову з моменту отримання ухвали про залишення позову без руху, то такий строк закінчився 02 червня 2025 року, однак, недоліки заяви станом на 13 червня 2025 року не усунуті.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, а також виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

За ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивачем не усунуто недоліки заяви у відповідності до ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 27 травня 2025 року у строк, вказаний в ухвалі, суд приходить до висновку про необхідність повернення позовної заяви позивачу.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення способу участі батька у вихованні дитини - вважати неподаною і повернути заявнику.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: