Справа № 504/4968/24
2/519/425/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.06.2025 м. Південне

Південний міський суд Одеської області Москаленко І.О., при секретарі судових засідань Коршак Ю.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , за участі третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Південного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Одеса) - в особі Управління нотаріату Південного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Одеса), за участі третіх осіб на стороні відповідачів, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Поліщук Галини Петрівни, приватного нотаріуса Лиманського районного нотаріального округу в Одеській області Денісової Ольги Анатоліївни про визнання довіреності на представництво, договорів купівлі-продажу будинку, земельної ділянки недійсними під впливом обману, визнання права власності, зобов`язання вчинити певні дії,-

У С Т А Н О В И В:

1.В провадженні суду перебуває вищезазначена справа.

2.Після відкриття провадження, суддею встановлено, що позовна заява подана з порушенням ст. 175 та 177 ЦПК України.

3.Так, згідно із пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

4.Проте, в порушення вказаних вимог в позовній заяві, яка містить вимогу про визнання права власності, не зазначена ціна позову, що також впливає і на визначення розміру судового збору, який може підлягати стягненню з відповідачів при ухвалення рішення суду. Вимога про визнання права власності та/чи витребування майна з чужого незаконного володіння є вимогою майнового характеру, тому відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» при зверненні до суду з позовом позивач повинен був сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Дана позиція знаходить своє підтвердження в ухвалі Верховного суду № 932/779/22 від 23.01.2023 року.

5.Однак, всупереч вимогам закону позивачем в позовній заяві не зазначено ціну позову та не надано звіт про оцінку нерухомого майна щодо вимоги майнового характеру про визнання права власності.

6.Крім того, відповідно до п. 4 та п. 5 ч 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

7.Велика Палата Верховного Суду неодноразово вказувала на правила розгляду того чи іншого юридичного конфлікту, виходячи з його сутності, з дійсних правовідносин, що склалися між учасниками такого конфлікту, а не з огляду на сформований позивачем склад сторін справи та сформульовані позивачем (часто некоректно) позовні вимоги. Саме такий підхід (орієнтація на сутність конфлікту, який виник, а не на формальне зосередження на визначених позивачем сторонах спору чи його предметі) вимагає від позивача переформатувати свої вимоги з огляду на дійсний зміст відповідного юридичного конфлікту, уточнити склад відповідачів та звернутися до суду за захистом свого порушеного права.

8.При цьому спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що у такий спосіб буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

9.Як правило, суб`єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права (пункт 5.6 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 925/1265/16).

10.Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. В свою чергу, обрання позивачем при зверненні до суду неналежного способу захисту є самостійною підставою для відмови у задоволенні позовних вимог, також обрання позивачем неефективного способу захисту порушеного права має призводити до відмови в задоволенні позову (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 13 березня 2023 року у справі № 398/1796/20).

11.Відповідно до ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Тобто, Закон не предбачає можливості скасувати правочин, у зв`язку з чим позовні вимоги у цій частині також підлягають уточненню.

12.Також, суд акцентує увагу, що суд забеспечує захист саме порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Звертаючись до суду з позовними вимогами до Південного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Головного управління Держгеокадастру в Одеській області про зобвязання вчинити певні дії, Позивач не надав жодного доказу відмови посадових осіб у здійсненні відповідних дій, тобто наявності свого порушеного права. З тексту позову також незрозуміло як рішення суду може вплинути на права та обов`язки ОСОБА_2 , яка залучена до справа в якості третьої особи.

Крім того, склад учасників справи у первинному та уточненому позові різний. Отже, Позивачу необхідно визначити належний остаточний склад учасників справи, відповідачів та третіх осіб.

13.У позовній заяві Позивач всупереч положенням п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України не зазначив відомості про наявність або відсутність електронного кабінету і в уточненій позовній заяві ці відомості також відсутні.

14.Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

15.В позовній заяві позивач просив про витребування доказів від відповідачів та третіх осіб.

16.Разом з тим, відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України у разі неможливості надання доказів позивач, разом з поданням позовної заяви має право подати до суду клопотання про витребування доказів, якщо такий доказ він не може подати самостійно і позивач здійснив всі залежні від нього дії, спрямовані на отримання доказу.

17.Однак, на підтвердження позивачем не надано докази неможливості самостійного отримання вищевказаного доказу.

18.За такого, позивачу необхідно надати докази неможливості отримання витребуваних документів, зазначити ціну позову та відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, надати звіт про оцінку майна та уточнити склад учасників справи і позовні вимоги до кожного з них.

19.Слід зазначити, що вказані в ухвалі суду недоліки не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

20.Крім того, суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Цивільним процесуальним кодексом України, що не суперечить вимогам закону, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду

21.Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

22.Враховуючи викладене суддя приходить до висновку, що позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 175 177, 84 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, що відповідає вимогам ч. 11 ст. 187 ЦПК України,-

23.Керуючись ст.ст. 19, 175-177, 187, 190-191, 274-279 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

1.Позовну заяву ОСОБА_1 , за участі третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Південного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Одеса) - в особі Управління нотаріату Південного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Одеса), за участі третіх осіб на стороні відповідачів, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Поліщук Галини Петрівни, приватного нотаріуса Лиманського районного нотаріального округу в Одеській області Денісової Ольги Анатоліївни про визнання довіреності на представництво, договорів купівлі-продажу будинку, земельної ділянки недійсними під впливом обману, визнання права власності, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

2.Надати позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених недоліків.

3.У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

4.Ухвала оскарженню не підлягає.

5.Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Південного міського суду

Одеської області І.О. Москаленко