Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
13.06.2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2025 року Новоархангельський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого: судді - Запорожець О.М.

при секретарі: Лясковській О.М.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в смт Новоархангельськ клопотання про призначення молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Новоархангельський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про оспорювання батьківства,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачки про оспорювання батьківства.

Разом з позовною заявою позивач подав суду клопотання про призначення молекулярно-генетичної експертизи, на вирішення якої поставити питання: чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, але від нього надійшла телефонограма в якій останній просив суд провести підготовче судове засідання за його відсутності, підтримує клопотання про призначення експертизи та вказав установу якій потрібно призначити проведення експертизи.

Відповідачка в підготовче судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Новоархангельського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) в судове засідання не з`явилася, надіслала суду заяву в якій просила розгляд справи проводити за її відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування підготовчого судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд вважає, що клопотання, з метою оперативного розгляду справи, можливо розглянути за відсутності учасників цивільного провадження на підставі наявних в справі документів.

Дослідивши клопотання та матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Згідно ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

У ст. 7 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

Ст. 71 Закону України «Про судову експертизу» визначено , що підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Відповідно до пунктів 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.8 інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі - експертизи та дослідження) судовим експертам державних спеціалізованих науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - експертні установи) та атестованим судовим експертам, які не є працівниками державних спеціалізованих установ (далі - експерти), їх обов`язки, права та відповідальність, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів здійснюються у порядку, визначеному Кримінальним процесуальним, Цивільним процесуальним, Господарським процесуальним кодексами України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Кодексом адміністративного судочинства України, Митним кодексом України, Законами України», «Про виконавче провадження», іншими нормативно-правовими актами з питань судово-експертної діяльності та цією Інструкцією. Згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, а також нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, настановчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо. Визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)) належить до компетенції експерта. Підставою для проведення експертизи відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ про призначення експертизи, складений уповноваженою на те особою (органом), або договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовим зверненням особи у випадках, передбачених законом, в якому обов`язково зазначаються її реквізити, номер справи або кримінального провадження або посилання на статтю закону, якою передбачено надання висновку експерта, перелік питань, що підлягають вирішенню, а також об`єкти, що підлягають дослідженню.

В розумінні ст. 76 ЦПК України висновок експерта є засобом встановлення наявності або відсутності обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Підставою позову є те, що позивач оспорює ту обставину, що він є генетичним батьком дитини.

Предметом позову є виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини.

Способом захисту сімейних прав та інтересів позивач обрав припинення правовідношення.

І тому за зазначених обставин на підтвердження доводів та заперечень сторін призначення у справі молекулярно-генетичної експертизи є необхідним.

Частинами 1, 2 ст. 3 ст. 102 ЦПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно до частин 1 та 3 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

З аналізу зазначених норм права слідує, що суд при наявності відповідно клопотання про призначення експертизи, в нашому випадку молекулярно-генетичної, повинен розглянути його та прийняти відповідне процесуальне рішення, з метою формування доказової бази.

З огляду на вмотивоване суд приходить до обґрунтованого висновку про задоволення заявленого клопотання та призначення по справі молекулярно-генетичної експертизи, оскільки для встановлення обставин викладених, як у позовній заяві та клопотанні потрібне проведення зазначеного вище виду експертизи, і для цього потрібні спеціальні знання в області генетики, і в подальшому висновок експерта може бути доказом наявності або відсутності обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, суд дійшов висновку про зупинення провадження у справі на час проведення експертизи.

На підставі вищевикладеного, керуючись Законом України «Про судову експертизу», інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), ст. ст. 76, 102, 103, 104, 105, 197, 258, 259, 260 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Новоархангельський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про оспорювання батьківства молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

- Чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець селища Мінькіно Кольського району Мурманської області Російської Федерації біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Свердликове Голованівського району Кіровоградської області?

Проведення експертизи доручити Медико-генетичному центру «Мама-Папа», який розташований в м. Київ по вулиці Льва Толстого, 21, індекс 01033

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

Направити експертам: світлокопію позовної заяви з клопотанням про призначення молекулярно-генетичної експертизи; світлокопію свідоцтва про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_1 .

В разі необхідності в розпорядження експертів надати цивільну справу № 394/531/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Новоархангельський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про оспорювання батьківства.

З метою оперативного проведення експертизи повідомити експерту відомі суду засоби зв`язку сторін ОСОБА_1 м. т. НОМЕР_2 та ОСОБА_2 м. т. НОМЕР_3 .

Роз`яснити сторонам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 положення ст. 109 ЦПК України відповідно до яких у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Роз`яснити експерту наступні норми Закону України «Про судову експертизу».

Стаття 12. Обов`язки судового експерта.

Незалежно від виду судочинства та підстави проведення експертизи судовий експерт зобов`язаний:

1) провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок;

2) на вимогу особи або органу, які залучили експерта, судді, суду дати роз`яснення щодо даного ним висновку;

3) заявляти самовідвід за наявності передбачених законодавством підстав, які виключають його участь у справі.

Інші обов`язки судового експерта передбачаються процесуальним законодавством.

Стаття 13 Права судового експерта.

Незалежно від виду судочинства судовий експерт має право:

1) подавати клопотання про надання додаткових матеріалів, якщо експертиза призначена судом або органом досудового розслідування або ознайомлюватися з матеріалами справи, що стосуються предмета судової експертизи;

2) вказувати у висновку експерта на виявлені в ході проведення судової експертизи факти, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання;

3) з дозволу особи або органу, які призначили судову експертизу, бути присутнім під час проведення слідчих чи судових дій і заявляти клопотання, що стосуються предмета судової експертизи;

4) подавати скарги на дії особи, у провадженні якої перебуває справа, якщо ці дії порушують права судового експерта;

5) одержувати винагороду за проведення судової експертизи, якщо її виконання не є службовим завданням;

6) проводити на договірних засадах експертні дослідження з питань, що становлять інтерес для юридичних і фізичних осіб, з урахуванням обмежень, передбачених законом.

Інші права судового експерта передбачаються процесуальним законодавством.

Стаття 14 Відповідальність судового експерта .

Судовий експерт на підставах і в порядку, передбаченими законодавством, може бути притягнутий до юридичної відповідальності.

В зв`язку зі стислими строками розгляду цивільної справи провести, за можливості, призначену молекулярно-генетичну експертизу у найкоротший термін.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького Апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: