Провадження №: 2/336/2933/2025
У Х В А Л А

про продовження строку

13 червня 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Худіна О.О. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Прімаріус», НСП Запорізьке відділення Товариства з обмеженою відповідальністю «Прімаріус» АЗС №70 про поновлення на роботі, стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час вимушеного прогулу, матеріальної та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

03.06.2025 позивач ОСОБА_1 за допомогою системи «Електронний суд» звернувся до суду із вказаною позовною заявою, просить 1) стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Прімаріус» заборгованість по заробітній платі за період з листопада 2024 року по травень 2025року в розмірі: 59782,61 грн. (П`ятдесят дев`ять тисяч сімсот вісімдесят дві гривні 61 копійка). 2) Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Прімаріус» поновити на роботі. 3) Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Прімаріус» за вимушені прогули 11днів *333,08 грн.= 3663,88 грн. (Три тисячі шістсот шістдесят три гривні 88 копійок) 4) Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Прімаріус» індекс інфляції за несвоєчасно виплачену зарплату (компенсація за ІСЦ) в розмірі: 440,13 грн. (Чотириста сорок гривень 13 копійок) 5) Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Прімаріус» суму пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що складає: 6826,42 грн. (Шість тисяч вісімсот двадцять шість гривень 42 копійки). 6) Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Прімаріус» 3% річних в розмірі: 424,84 грн. (Чотириста двадцять чотири гривні 84 копійки) 7) Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Прімаріус» фактичну моральну шкоду в розмірі: 50000 гривень. (П`ятдесят тисяч гривень 00 копійок).

Справу передано в провадження визначеного головуючого судді 04.06.2025 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.06.2025.

05 червня 2025 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху, відповідно до довідки яка міститься в матеріалах справи про доставку електронного документу «Ухвала» від 05.06.2025 по справі № 336/5176/25 документ доставлено до електронного кабінету позивача ОСОБА_1 05.06.2025 о 15:14:39, строк на усунення недоліків був зазначений п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

12.06.2025 надійшла заява від позивача ОСОБА_1 за вхідним номером ЕС-19196/25 через підсистему «Електронний суд» про продовження строку на усунення недоліків та надання реквізитів для сплати судового збору. Позивач зазначає, що відповідну ухвалу він отримав 12.06.2025.

Суд, переглянувши заяву про продовження строку на усунення недоліків, встановив підстави для її задоволення виходячи з наступного:

Відповідно до ч.2 ст.127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Виходячи з заяви позивача в якій зазначено про надання реквізитів для сплати судового збору які зазначені на сайті Шевченківського районного суду міста Запоріжжя Судової Влади України, вважає за необхідне продовжити строк на усунення недоліків.

Згідно ч. 6 ст.127 ЦПК України про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Крім того, 13.06.2025 надійшла заява за вхідним номером ЕС-19222/25 про усунення недоліків відповідно до якої позивач зазначив щодо сплати судового збору за моральну шкоду, то судовий збір справляється згідно п.1 ч.1 ст.3 та п.п.1,2 п.1 ч.2 ст.4ЗУ «Про судовий збір» за наступним розрахунком з урахуванням ст.7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2025 рік»(де зазначено прожитковий мінімум на одну працездатних особу - 3028 гривень), та з урахуванням ч.3 ст.4 ЗУ ««Про судовий збір» :

1) 50000*1%= 500,00 грн.

2) 3028*0,4= 1211,20 грн.

Таким чином 1211,20 грн. судового збору повинно бути сплачено. Але з урахуванням того, що позовну заяву подано в електронній формі, то застосовується до суми судового збору коефіцієнт знижки 0,8: 1211,20*0,8= 968,96 грн.

13.06.2025 за вхідним номером ЕС-19223/25 надійшла уточнююча позовна заява.

Суд, переглянувши вказані заяви, взявши до уваги всі підстави та докази на які посилається позивач встановлює наступні підстави для продовження строку усунення недоліків виходячи із такого:

Відповідно до п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Так, пільги щодо сплати судового збору, зазначені у ст.5 Закону України «Про судовий збір», дійсно звільняють позивача від сплати судового збору за розгляд позовних вимог (майнового характеру) про стягнення заборгованості по заробітній платі.

Натомість, позивач не сплатив судовий збір за розгляд позовних вимог майнового характеру:

1) стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Прімаріус» за вимушені прогули 11днів *333,08 грн.= 3663,88 грн. ( Три тисячі шістсот шістдесят три гривні 88 копійок)

2) стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Прімаріус» індекс інфляції за несвоєчасно виплачену де зарплату (компенсація за ІСЦ) в розмірі: 440,13 грн. (Чотириста сорок гривень 13 копійок)

3) стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Прімаріус» суму пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що складає: 6826,42 грн. (Шість тисяч вісімсот двадцять шість гривень

4) стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Прімаріус» 3% річних в розмірі: 424,84 грн. (Чотириста двадцять чотири гривні 84 коп.)

Таким чином, за подання до суду позовної заяви із вказаними вище вимогами майнового

характеру підлягає сплаті судовий збір у сумі 4844,80 гривень (0,4*3028,00 гривень*4).

Крім того, судовий збір відповідно до позовної вимоги про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Прімаріус» фактичну моральну шкоду за оцінкою в розмірі: 50000 гривень. (П`ятдесят тисяч гривень 00 копійок) відповідно до п. 5 ч.1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» підлягає стягненню судовий збір 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім того позовну заяву подано в електронній формі, то застосовується до суми судового збору коефіцієнт знижки 0,8, відповідно до якого підлягає сплаті судовий збір у сумі 968,96 гривень.

За нормою ч.1 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.

Відповідно до ч.1,2 ст.9 ЗУ "Про судовий збір" N 3674-VI від 08.07.2011, судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Для обрахунку ставок судового збору згідно з нормою ч.1 ст.4 Закону застосовується розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

За змістом ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.3 ст.177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», не поширюється на вказану немайнову вимогу позивача в усіх судових інстанціях.

Разом з цим, положеннями ст.8 Закону України «Про судовий збір» врегульовано підстави для відстрочення та розстрочення його сплати, зменшення розміру або звільнення від його сплати.

В цьому випадку, позивачу необхідно оформити клопотання у формі окремої заяви з процесуальних питань відповідно до вимог ст.182-183 ЦПК України.

Також суд, вважає необхідним ще раз наголосити на наступному:

Статтею 625 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) встановлено відповідальність за порушення грошового зобов`язання. Так, ч. 1 цієї статті визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. У ч. 2 зазначено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Приписи ст. 625 ЦК про розмір процентів, що підлягають стягненню за порушення грошового зобов`язання, є диспозитивними та застосовуються, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Отже, три проценти річних від простроченої суми за весь час прострочення застосовуються у випадку, якщо сторони в договорі не передбачили іншого розміру процентів річних.

Стаття 625 розміщена в розд. I "Загальні положення про зобов`язання" кн. 5 ЦК, тому в ній визначені загальні правила відповідальності за порушення грошового зобов`язання і дія цієї статті поширюється на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено спеціальними нормами, що регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов`язань. При цьому важливим виявляється питання, які зобов`язання є грошовими.

За змістом статей 524 та 533 ЦК грошовим є зобов`язання, яке виражається в грошовій одиниці України (або грошовому еквіваленті в іноземній валюті). Така правова позиція підтверджується й практикою Верховного Суду України (постанова від 6 червня 2012 р. у справі N 6-49цс12).

Статтею 625 ЦК регулюються зобов`язальні правовідносини, тобто її дія поширюється на порушення грошового зобов`язання, яке існувало між сторонами до ухвалення рішення суду. При цьому ч. 5 ст. 11 ЦК, в якій ідеться про те, що у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду, не дає підстав для застосування положень ст. 625 ЦК у разі наявності між сторонами деліктних, а не договірних зобов`язань. Крім того, з рішення суду зобов`язальні правовідносини не виникають, оскільки вони виникають з актів цивільного законодавства, про що й зазначено в ст. 11 ЦК, адже рішення суду лише підтверджує наявність чи відсутність правовідносин і вносить у них ясність та визначеність.

Слід також зазначити, що відшкодування шкоди - це відповідальність, а не боргове (грошове) зобов`язання, на шкоду не повинні нараховуватись проценти за користування чужими грошовими коштами, що теж є відповідальністю. Отже, нарахування процентів на суму шкоди є фактично подвійною мірою відповідальності (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 січня 2013 р. N 10-74/0/4-13).

Таким чином, дія ч. 2 ст. 625 ЦК не поширюється на правовідносини, що виникають у зв`язку із завданням шкоди.

Відповідно до ст. 625 ЦК відповідальність не застосовується до правовідносин, які регулюються спеціальним законодавством. Зокрема, дія ст. 625 ЦК не поширюється на трудові правовідносини (з приводу заборгованості із заробітної плати, відшкодування шкоди працівникові внаслідок трудового каліцтва тощо) та сімейні правовідносини.

Правова позиція підтверджується й практикою Верховного Суду України постанова від 21 травня 2014 року по справі ( № 6-43цс14 ). За результатами розгляду якої ВСУ зробив правове укладення, згідно з яким встановлена частиною 2 ст. 625 Цивільного кодексу відповідальність боржника за прострочення виконання грошового зобов`язання (стягнення 3 % річних і індексу інфляції) не застосовується до трудових стосунків, які виникли у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні працівника і несвоєчасною виплатою зарплати, оскільки такі стосунки врегульовані нормами трудового права.

За таких обставин клопотання позивача про продовження строку для усунення недоліків підлягає задоволенню із наданням максимально дозволеного строку на усунення недоліків відповідно до ч.2 ст.185 ЦПК України, із продовженням строку на п`ять днів для усунення вказаних недоліків з дня вручення ухвали.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.185, 260 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про продовження строку на усунення недоліків зазначених в ухвалі суду від 05.06.2025 задовольнити.

Продовжити строк із наданням максимально дозволеного строку на усунення недоліків відповідно до ч.2 ст.185 ЦПК України, із продовженням строку на п`ять днів для усунення вказаних недоліків з дня вручення ухвали.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів ГУК у Зап.обл/м.Зап. Шевчен./22030101 ; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37941997 ; Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.) ; Рахунок отримувача UA0008515 ; Код класифікації доходів бюджету 22030101 ; Призначення платежу : 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Шевченківський районний суд м. Запоріжжя (назва суду, де розглядається справа)

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається http://court.gov.ua.

Суддя О.О. Худіна