ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/165/25
Провадження № 2/362/1357/25
У Х В А Л А

09.06.2025 року суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Г.М., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про зміну із порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, підготовчим засіданням у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Таскомбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

Представник АТ "Таскомбанк" Лисай А.П. звернулася до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до ОСОБА_1 в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на їх користь заборгованість за кредитним договором № від 19.07.2022, у розмірі 154 798,38 грн., в тому числі: заборгованість по тілу кредиту 101 020,50 грн.; заборгованість по річним процентам 15,20 грн.; заборгованість по щомісячним процентам 53 777,88 грн. Стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ "Таскомбанк" понесені судові витрати.

Ухвалою судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Ковбеля М.М. від 10.01.2025 року прийнято до свого провадження вказану цивільну справу та призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (без виклику) (а.с.74-75).

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.05.2025 року у зв`язку із звільненням з посади судді ОСОБА_3 , справа передана на розгляд головуючому судді Лебідь-Гавенко Г.М.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 23.05.2025 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження (а.с. 82).

Через «Електронний суд» до суду надійшла заява представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 , в якій вона заперечує проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження. В обґрунтуваннях зазначила, що у зв`язку з необхідністю витребування документів, які, як стверджує відповідач, ним не підписувалися, та потребує належного з`ясування обставин справи, зокрема достовірності доказів, тому просить здійснити перехід до загального провадження. Також зазначені обставини можуть потребувати призначення експертизи або допиту свідків, що неможливо здійснити в межах спрощеного провадження.

Суд, вивчивши матеріали справи, заяву, вважає, що клопотання представника відповідача не підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до частини 4 статті 19 ЦПК України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному провадженні.

Згідно частини 6 статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є, зокрема, справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства), а також справи про розірвання шлюбу.

Відповідно до вимог статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Відповідно до вимог частини 6 статті 279 КПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд враховує, що перелік справ, які в обов`язковому порядку підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження наведено у частині 4 статті 274 ЦПК України: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Справа, що є предметом розгляду, до категорій спорів, для яких законом передбачено розгляду в порядку зального позовного провадження, не відноситься.

Частиною 3 статті 274 ЦПК України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного, оцінивши критерії, визначені у частині 3 статті 274 ЦПК України, суд встановив, що предмет даної справи не підпадає під обмеження, які визначені частиною 4 статті 274 ЦПК України, справа є малозначною справою, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, тому дана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження.

Доводи представника відповідача не можуть бути підставою для переходу зі спрощеного позовного провадження до загального, оскільки представник відповідача не позбавлений права надати суду відзив на позовну заяву, в якому вказати, зокрема, заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими він не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права, а підстав, які б перешкоджали розгляду цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження і обумовили б необхідність переходу до загального позовного провадження, немає.

Таким чином, враховуючи, що провадження у справі відкрито та розгляд справи визначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, а також з урахуванням малозначності справи та конкретних обставин справи, суд вважає за недоцільне проводити розгляд справи у загальному позовному провадженні, тому клопотання представника відповідача щодо переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 19, 260, 261, 274, 277, 279, 353 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про зміну із порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, підготовчим засіданням - відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко