ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1083/25 Справа № 204/4447/24 Суддя у 1-й інстанції - Черкез Д. Л. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.
УХВАЛА

16 червня 2025 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Агєєва О.В.,

суддів: Космачевської Т.В., Халаджи О.В.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючого суддів Агєєва Олександра Володимировича, Космачевської Тетяни Вікторівни, Халаджи Ольги Володимирівни у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 01 жовтня 2024 року про виправлення описок у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа Управління-служба у справах дітей Адміністрації Амур-Нижньодніпровського району Дніпровської міської ради, про визнання права власності на квартиру та стягнення різниці вартості квартир,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 01 жовтня 2024 року заяви ОСОБА_1 про виправлення описок у рішенні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 13серпня 2024 року по цивільній справі № 204/4447/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа Управління-служба у справах дітей Адміністрації Амур-Нижньодніпровського району Дніпровської міської ради, про визнання права власності на квартиру та стягнення різниці вартості квартир задоволено частково.

Виправлено допущені описки у рішенні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 13 серпня 2024 року по цивільній справі № 204/4447/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа Управління-служба у справах дітей Адміністрації Амур-Нижньодніпровського району Дніпровської міської ради, про визнання права власності на квартиру та стягнення різниці вартості квартир, а саме: у першому абзаці описової частини та у мотивувальній частині рішення замість помилково зазначеного номеру справи «№ 202/3370/21» зазначено правильним «№ 204/3370/21»; у мотивувальній частині рішення замість помилково зазначеного «Разом з цим, у частині 4 статті 261 Ц України закріплено» зазначено правильним «Разом з цим, у частині 4 статті 261 ЦК України закріплено»; в другому абзаці описової частини рішення замість помилково зазначеного «відповідач ОСОБА_1 позовні вимоги не визнає в повному обсязі» зазначено «відповідач ОСОБА_1 позовні вимоги не визнає в повному обсязі».

В іншій частині вимог заяв про виправлення описок відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

У вказаній справі неодноразово задовольнялися заяви колегії суддів про самовідвід.

За наслідками повторного автоматизованого розподілу справ від 21 травня 2025 року колегії суддів: суддя-доповідач Агєєв О.В., судді: Космачевська Т.В., Халаджи О.В. розподілена цивільна справа №204/4447/24.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 26 травня 2025 року вищевказану справу прийнято до свого провадження та призначено до апеляційного розгляду на 18 червня 2025 року на 15 годину 10 хвилин.

10 червня 2025 року ОСОБА_1 подав до Дніпровського апеляційного суду заяву про відвід колегії суддів: суддя-доповідач Агєєв О.В., судді: Космачевська Т.В., Халаджи О.В. по справі № 204/4447/24, у провадженнях № 22-ц/803/751/25 та № 22-ц/803/1083/25 відповідно, з посиланням на сумніви в об`єктивності та неупередженості суддів під час розгляду справи 204/3370/21, що свідчить про наявність підстав для відводу від розгляду вказаної цивільної справи з урахуванням вимог ст. 36 ЦПК України.

Заява про відвід колегії суддів мотивована тим, що судовою колегією під час апеляційного перегляду справи порушено принцип сумлінності та висновки Постанови КГС ВС від 13 лютого 2020 року у справі № 910/4557/18.

Окрім цього, зазначає, що колегія суддів не звернула увагу на неповноту запису судового засідання по справі, а саме в протоколі відсутній запис від 02 липня 2024 року, де розглядалися клопотання ОСОБА_1 , тобто Дніпровський апеляційний суд не виявив неповноту фіксації судового процесу і рішення у справі № 204/4447/24 від 13 серпня 2024 року повинне переглядатись в повному обсязі з самого початку.

Разом з тим, посилання заявника на наявність обставин, що викликають сумніви у неупередженості та об`єктивності колегії суддів при розгляді даної справи ґрунтуються на припущеннях.

Дослідивши матеріали справи та заяву про відвід, колегія суддів зазначає наступне.

Так, статтями 40 та 41 ЦПК України обумовлено порядок вирішення заявленого відводу і самовідводу та наслідки їх задоволення.

Відповідно до ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу та заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Вирішуючи питання обґрунтованості поданої Золотарьовим М.А.заяви про відвід колегії суддів, апеляційний суд виходить з наступного.

Статтями 36-39 ЦПК України передбачено підстави для відводу та самовідводу.

Законом України «Про судоустрій і статус суддів» визначені умови виконання професійних обов`язків суддів та правові засоби, за допомогою яких забезпечується реалізація конституційних гарантій самостійності судів та незалежності суддів.

Статтею 6 цього Закону встановлено заборону втручання в здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповагу до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання й поширення інформації в будь-якій формі з метою завдання шкоди авторитету суддів чи впливу на безсторонність суду.

Як зазначено в статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.

Наявність безсторонності, відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі.

Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду (рішення Європейського Суду з прав людини «Білуха проти України»).

Також ЄСПЛ зазначив, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу. Щодо суб`єктивного критерію, то презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Це означає, що при з`ясуванні питання про те, чи існують законні підстави для побоювання щодо відсутності безсторонності у певного судді, позиція заявника має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути ці побоювання об`єктивно виправдані «справа Гаусшильдта» (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188).

Крім цього, сумніви мають бути застосовані на фактичних обставинах, а не на припущеннях про можливий розвиток подій.

Разом з тим, посилання заявника на наявність обставин, що викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності суддів при розгляді даної справи ґрунтуються на припущеннях.

Будь-яких інших посилань на наявність суб`єктивного критерію, тобто, вчинення суддями дій, які б свідчили про прояви упередженості чи небезсторонності при розгляді даної справи, заявником не зазначено.

Таким чином, враховуючи відсутність жодних, перелічених у ст.ст.36-37 ЦПК України, підстав для відведення колегії суддів, встановлену заборону втручання в здійснення правосуддя, вплив на суддю у будь-який спосіб, суд вважає, що заявлений відвід є необґрунтованим, у зв`язку з чим, відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, питання про відвід судді підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 37, 39, 40, 381 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Визнати відвід, заявлений ОСОБА_1 відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Агєєва Олександра Володимировича, суддів: Космачевської Тетяни Вікторівни, Халаджи Ольги Володимирівни - необґрунтованим.

Для вирішення питання про відвід передати справу № 204/4447/24за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа Управління-служба у справах дітей Адміністрації Амур-Нижньодніпровського району Дніпровської міської ради, про визнання права власності на квартиру та стягнення різниці вартості квартирдо канцелярії суду, для визначення судді у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: