Номер провадження 2-з/754/72/25
Справа № 754/9536/25
У Х В А Л А

Іменем України

18 червня 2025 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс» про забезпечення позову у цивільній справі за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИЛА:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс» звернулося до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 заборгованості за кредитним договором №964/П/62/2007-840 від 19.04.2007 у розмірі 72 893,69 дол. США, що за офіційним курсом Національного банку України станом на 02.06.2025 еквівалентно 3 026 990,66 грн.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення позову, в якій він просить суд накласти арешт на таке нерухоме майно:

- 1/2 частину житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами, за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 255, що належить ОСОБА_2 ;

- земельну ділянку кадастровий номер: :03:001:0082, площею 1.9 га, за адресою: Київська обл., Яготинський р-н, с/рада Черняхівська, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 55, що належить ОСОБА_6 ;

- 1/8 частку квартири за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, що належить ОСОБА_4 .

Вимоги заяви мотивовані тим, що відповідачі навмисно протягом тривалого часу не виконують свої зобов`язання за кредитним договором. Вимоги кредитора про добровільне погашення заборгованості відповідачі залишили без виконання. Позивач вважає, що невжиття заходів забезпечення позову у даній справі може істотно ускладнити та унеможливити ефективний захист або поновлення порушених прав та інтересів, за захистом яких він звернувся до суду, оскільки при наявності значної заборгованості за кредитним договором існує велика ймовірність, що відповідачі можуть відчужити належне їм на праві власності майно до ухвалення судом рішення в справі третім особам, що призведе до неможливості у майбутньому відновлення порушеного права позивача.

Дослідивши матеріали заяви, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

При цьому забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуальної рівноправності сторін.

Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

При розгляді заяви про забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до частини третьої статті 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У рішенні від 31.07.2003 у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

Виконання в майбутньому судового рішення у справі про стягнення грошових коштів, у разі задоволення позовних вимог, безпосередньо пов`язано з обставинами наявності у боржника присудженої до стягнення суми заборгованості. Заборона відчуження або арешт майна, які накладаються судом для забезпечення позову про стягнення грошових коштів, мають на меті подальше звернення стягнення на таке майно у разі задоволення позову.

При цьому обраний вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки арештоване майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним.

Можливість накладення арешту на майно, не обмежуючись грошовими коштами відповідача, в порядку забезпечення позову у спорі про стягнення грошових коштів є додатковою гарантією для позивача того, що рішення суду у разі задоволення позову, буде реально виконане та позивач отримає задоволення своїх вимог.

Крім того, у разі задоволення позову у справі про стягнення грошових коштів, боржник матиме безумовну можливість розрахуватись із позивачем, за умови наявності у нього грошових коштів у необхідних для цього розмірах, без застосування процедури звернення стягнення на майно боржника.

Подібні висновки про те, що у справах, де предметом спору є стягнення грошових коштів, накладення арешту на нерухоме майно є належним видом забезпечення позову, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18.

При цьому суд звертає увагу, що забезпечення позову направлене на охорону матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідача, і не є обмеженням права власності особи в повній мірі та носить тимчасовий характер.

Спір між сторонами виник у зв`язку з невиконанням відповідачем - ОСОБА_1 обов`язку щодо повернення коштів на підставі кредитного договору №964/П/62/2007-840 від 19 квітня 2007 року.

Виконання ОСОБА_1 зобов`язань за вказаним кредитним договором забезпечено договорами поруки від 19.07.2007 між первісним кредитором (ВАТ КБ "Надра") та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , за умовами яких кожен із поручителів відповідає перед Кредитором за виконання Зобов`язань у повному об`ємі всім належний йому на праві власності майном і грошовими коштами (п. 1.4).

ТОВ «Укрдебт Плюс» набуло право вимоги, в тому числі за кредитним договором №964/П/62/2007-840 від 19 квітня 2007 року та договорами забезпечення до нього.

Позивач просить суд стягнути заборгованість за основною сумою кредитного договору №964/П/62/2007-840 від 19.04.2007- 72 893,69 дол. США.

За відомостями Державного реєстру речових прав на нерухоме:

1) За відповідачкою ОСОБА_2 зареєстровано 1/2 частки житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами, за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 255;

2) За відповідачкою ОСОБА_6 зареєстровано земельну ділянку кадастровий номер: :03:001:0082, площею 1.9 га, за адресою: Київська обл., Яготинський р., с/рада Черняхівська, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 55;

3) За відповідачкою ОСОБА_4 зареєстровано 1/8 частку квартири за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

Водночас, згідно зі звітами про проведену оцінку:

- ринкова вартість 1/2 частини житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами, за адресою: АДРЕСА_1 орієнтовно складає 3400 дол. США;

- ринкова вартість земельної ділянки кадастровий номер: :03:001:0082, площею 1.9 га, за адресою: Київська обл., Яготинський р., с/рада Черняхівська, орієнтовно складає 5100 дол. США;

- ринкова вартість 1/8 частки квартири за адресою: АДРЕСА_2 орієнтовно складає 5625 дол. США.

Тому, накладення арешту на належне відповідачам нерухоме майно, буде відповідати меті забезпечення позову, не порушуючи прав відповідачів, а також усуне ризики ускладнення ефективного захисту та поновлення порушених інтересів позивача.

Випадки обов`язкового застосування зустрічного забезпечення встановлені частиною третьою статті 154 ЦПК України, відповідно до якої суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зазначена правова позиція наведена у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 26.12.2018 у справі № 61-11274св18.

У матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують обставини, за наявності яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Крім того, відповідно до вимог ч. 6 ст. 154 ЦПК України відповідачі не позбавлені права звернутись з клопотанням про вжиття заходів зустрічного забезпечення та надати докази, які на його думку підтверджують наявність обставин для такого забезпечення.

Керуючись ст. 149-154, 157 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИЛА:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс» про забезпечення позову у цивільній справі за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості задовольнити.

2. Накласти арешт на таке нерухоме майно:

- 1/2 частки житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами, за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 255, що належить ОСОБА_2 ;

- земельну ділянку кадастровий номер: :03:001:0082, площею 1.9 га, за адресою: Київська обл., Яготинський р-н, с/рада Черняхівська, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 55, що належить ОСОБА_6 ;

- 1/8 частку квартири за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, що належить ОСОБА_4 .

3. Ухвала підлягає негайному виконанню.

4. Строк пред`явлення ухвали до виконання три роки.

5. Належним чином засвідчену копію ухвали суду направити до Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) до виконання.

6. Копію ухвали направити учасникам справи.

7. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Стягувач (позивач): Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС» , місце знаходження: 04073, м. Київ, пр-т С. Бандери, 28-А.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Боржник (відповідач): ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_4 ;

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_4 .

Боржник (відповідач): ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Боржник (відповідач): ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_5 .

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак