Справа № 373/272/25
Номер провадження 2/373/387/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

13 червня 2025 року м. Переяслав

Суддя Переяславського міськрайонного суду Київської області

Залеська А.О.,

розглянувши матеріали справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договорами,

встановив:

28.01.2025 до суду надійшла позовна заява, в якій представник позивача Кудін А.В. просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Європейська агенція з повернення боргів» суми заборгованості:

1) за Договором про споживчий кредит №102366570 від 02.04.2024, укладеним з ТОВ «МІЛОАН», в загальному розмірі 29434,00 грн, з яких: 8820,00 грн борг по кредиту; 18634,50 грн проценти; 1980,00 грн неустойка (штраф, пеня);

2) за Договором про споживчий кредит №8467732 від 16.04.2024, укладеним з ТОВ «МІЛОАН», в загальному розмірі 49717,12 грн, з яких: 12000,00 грн борг по кредиту; 31893,12 грн проценти; 924,00 грн комісія; 4900,00 грн неустойка (штраф, пеня);

3) за Договором про надання фінансового кредиту №31783-03/2024 від 19.03.2024, укладеним з ТОВ «АВАНС КРЕДИТ», в загальному розмірі 39000,00 грн, з яких: 12000,00 грн борг по кредиту; 27000,00 грн проценти за користування кредитом;

4) за Договором про надання фінансового кредиту №51039-04/2024 від 30.04.2024, укладеним з ТОВ «АВАНС КРЕДИТ», в загальному розмірі 21450,00 грн, з яких: 6500,00 грн неповернутий кредит; 11700,00 грн проценти; 3250,00 грн штрафні санкції;

5) за Договором про надання фінансового кредиту №48637-04/2024 від 28.04.2024 , укладеним з ТОВ «АВАНС КРЕДИТ» в загальному розмірі 6270,00 грн, з яких: 1900,00 грн борг по кредиту; 3420,00 грн проценти; 950,00 грн штрафні санкції;

6) за Договором позики №79648124 від 07.05.2024, укладеним з ТОВ «1 Безпечне АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ», в загальному розмірі 11123,00 грн, з яких: 3500,00 грн позика; 630,00 грн несплачені відсотки; 6993,00 грн пеня;

7) за Договором позики №2897113 від 06.05.2024, укладеним з ТОВ «1 Безпечне АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ», в загальному розмірі 3780,00 грн, з яких: 1200,00 грн борг за позикою; 180,00 грн несплачені відсотки; 2400,00 грн пеня;

8) за Договором про надання фінансового кредиту №31089-03/2024 від 25.03.2024, укладеним з ТОВ «СТАР ФЕЦНЕНС ГРУП», в загальному розмірі 28246,49 грн, з яких: 9824,99 грн борг по кредиту; 18421,50 грн проценти; 950,00 грн штрафні санкції;

Також просить стягнути судові витрати у виді судового збору в розмірі 3028,00 грн.

Цивільна справа перебувала на розгляді у судді ОСОБА_2 , який ухвалою від 21.03.2025 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі.

03.06.2025 суддя ОСОБА_2 звільнений у відставку відповідно до рішення Вищої ради правосуддя №1173/0/15-25 від 03.06.2025.

Згідно протоколу за результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи від 09.06.2025 головуючим у даній справі визначено суддю Залеську А.О.

Вирішуючи питання про прийняття справи до свого провадження, суддя встановив зміст спірних правовідносин та їх юридичну природу, з`ясував предмет позову, вивчив додані до нього матеріали та на виконання положень ч.2 ст. 213 ЦПК України не знайшов підстав для прийняття позовної заяви до розгляду, оскільки для цього існують перешкоди, передбачені цим Кодексом.

Діючи незалежно та неупереджено, нововизначений суддя не погоджується з процесуальним рішенням попереднього судді (ухвалою про відкриття провадження у справі), виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 188 ЦПК України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

У даній позовній заяві представником позивача об`єднано вимоги про стягнення заборгованості за вісьмома різними договорами кредиту та позики, укладеними з різними первісними кредиторами та на різних умовах.

Вищеназвані договори нічим не пов`язані між собою, вимоги про стягнення сум за кожним договором є незалежними від інших вимог та підлягають дослідженню судом окремо, як і дотримання сторонами цих договорів, у тому числі кредиторами, правил кредитування та вимог закону у спірних правовідносинах, які виникли на різних підставах (умовах договорів).

Тобто, має місце виникнення різних зобов`язальних правовідношень на різних підставах так з різними кредиторами. Іншими словами, зазначені позивачем позовні вимоги по кожному грошовому стягненню ґрунтуються не на одній підставі виникнення боргу, а на кількох різних підставах (договорах), які між собою ніяким чином не пов`язані та не є похідними один від одного.

Крім цього, за змістом позову доведенню підлягає право позивача ТОВ «ФК ЄАПБ» на стягнення боргу з ОСОБА_1 , яке йому перейшло від первісних кредиторів відповідача на підставі ряду (п`яти різних) договорів факторингу: №30072024/2 від 30.07.2024 (щодо кредиту від 02.04.2024); №28082024/2 від 28.08.2024 (щодо кредиту від 16.04.2024); №19092024 від 19.09.2024 (щодо кредитів від 19.03.2024, від 28.04.2024 та від 30.04.2024); №14/06/21 від 14.06.2021 (щодо позики від 06.05.2024 та від 07.05.2024); №29072024 від 29.07.2024 (щодо кредиту від 25.03.2024).

Суд зауважує, що кожен договір: кредиту та позики, факторингу та відступлення права вимоги є самостійним правовідношенням, у якому сторони мають цивільні права і обов`язки, визначені договорами окремо щодо кожного правовідношення.

У випадку наявності порушень, які були допущені як під час укладення відповідних договорів, так і при їх виконанні, у сторін договору виникає окремий склад цивільно-правового правовідношення, що характеризуються самостійними цивільно-правовими наслідками. Встановлення обставин виникнення правовідносин, як і прострочення виконання грошового зобов`язання за кожним договором кредиту/позики засвідчується окремими доказами, які не пов`язані між собою.

На переконання суду розгляд в одному судовому провадженні різних за змістом, складом учасників і за підставами виникнення зобов`язальних правовідносин не забезпечить виконання основного завдання цивільного судочинства, яким є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільної справи, що має відбуватися на засадах верховенства права (законності), пропорційності, розумності строків розгляду справи судом, неприпустимості зловживання процесуальними правами.

Сумісний розгляд заявлених у даній справі позовних вимог за кількома різними, не пов`язаними між собою договорами, перешкоджатиме всебічному та повному з`ясуванню взаємних прав і обов`язків сторін за кожним з договорів та суттєво ускладнить вирішення спору, оскільки під час розгляду справи суд повинен буде надавати оцінку умовам кожного договору, встановлювати обставини дотримання, виконання/невиконання сторонами умов цих договорів, мети та обставин їх укладення, правильність нарахування заявлених до стягнення сум тощо.

Отже, у цій справі не може бути застосоване правило ч.1 ст. 188 ЦПК України щодо об`єднання позовних вимог. У даному випадку має місце з`явлення позивачем в одному позові самостійних вимог про стягнення заборгованості за рядом договорів, укладеними відповідачем з різними кредиторами. Такі вимоги є самостійними не залежними одна від одної, ґрунтуються на окремих правовідносинах сторін, які не пов`язані між собою ні підставами виникнення, ні поданими доказам. Заявлені вимоги щодо кожного договору не є основними і похідними одна від одної і від задоволення одних вимог (за одним кредитним договором) не залежить задоволення вимог за іншими кредитними договорами. Тому такі вимоги не можуть бути об`єднані в одне судове провадження.

Окрім цього, суд звертає увагу, що за подання позову з порушенням правил об`єднання позовних вимог позивач сплатив один судовий збір у мінімальному розмірі за вісім різних, не пов`язаних між собою позовних вимог. Тому після роз`єднання позовних вимог (навіть якщо таке було б можливо) сім позовних вимог про стягнення заборгованості залишаться неоплаченими судовим збором.

Порушення правил об`єднання позовних вимог ЦПК України не визначає, як одну із підстав для залишення позовної заяви без руху, оскільки виправити такий недолік позивач може лише шляхом подання окремих позовів.

Відповідно до п. 2 ч.4 ст. 185 ЦПК України порушення правил об`єднання позовних вимог є самостійною підставою повернення позовної заяви.

Разом з тим, як вже зазначалося, провадження у цій справі помилково було відкрито попереднім суддею, який не звернув уваги на допущене позивачем порушення правила правил об`єднання позовних вимог.

Враховуючи, вищевикладене суд дійшов висновку про можливість застосування у досліджуваній ситуації положень ч.3 ст. 44 ЦПК України у поєднанні з п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, якими передбачено залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк або, якщо усунення таких недоліків неможливо внаслідок свідомого порушення позивачем правил об`єднання позовних вимог (які ґрунтуються на різних договірних зобов`язаннях з різними кредиторами) задля сплати судового збору у мінімальному розмірі, як у даному випадку, що підпадає під ознаки зловживання процесуальними правами.

Такі висновки суду ґрунтуються на правових позиціях Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у справі № 910/7186/19 (постанова від 16 жовтня 2020 року), які суд враховує та застосовує у даній цивільній справі, зважаючи на ідентичність норм процесуального законодавства (ГПК та ЦПК), зокрема, в частині вирішення питань повернення заяв, об`єднання та роз`єднання позовних вимог, залишення позову без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ч.3 ст. 44, п.2 ч.4 ст. 185, ч.1 ст. 188, п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договорами залишити без розгляду та повернути особі, яка її подала.

Залишення позовної заяви без розгляду та повернення її позивачу не перешкоджає повторному зверненню особи до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду (повернення заяви).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її винесення.

Суддя А.О. Залеська