Справа № 758/6766/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2025 року

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючої судді - Будзан Л.Д.,

за участі секретаря судового засідання - Лебідь О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Пархоменка Сергія Сергійовича про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування житловим приміщенням та визнання права спільної часткової власності без виділення частки майна в натурі, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Подільського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування житловим приміщенням та визнання права спільної часткової власності без виділення частки майна в натурі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.05.2016, головуючим суддею у справі визначено Декаленко В.С.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 02.06.2016, заяву позивача про забезпечення позову задоволено. Забезпечено позов шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 . Заборонено будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти буть-які дії (купівля-продаж, дарування, застава, оренда, внесення як частки до статутного капіталу та ін.) щодо квартири АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 .

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 03.06.2016, у справі відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 18.08.2016, апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 відхилено, а ухвалу судді Подільського районного суду м. Києва від 03 червня 2016 року залишено без змін.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 04.04.2017, відмовлено в задоволені клопотання представника відповідача про об`єднання в одне провадження цивільної справи №758/6766/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування житловим приміщенням та визнання права спільної часткової власності без виділення частки майна в натурі та цивільної справи №758/13244/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна, набутого колишнім подружжям в шлюбі.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 04.04.2017, задоволено клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі до вирішення по суті та вступу в законну силу рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна, набутого колишнім подружжям в шлюбі.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 19.06.2017, апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_4 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 04 квітня 2017 року задоволено. Ухвалу Подільського районного суду міста Києві від 04 квітня 2017 року скасовано, справу передано для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Рішенням Вищої ради правосуддя №2751/015-17 від 12.09.2017, ОСОБА_5 звільнено з посади судді Подільського районного суду міста Києва у зв`язку з поданням заяви про відставку.

Відповідно до розпорядження керівника апарату Подільського районного суду міста Києва від 01 грудня 2017 року №3051 призначено повторний автоматизований розподіл даної справи з метою заміни головуючого судді Декаленко В.С.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 грудня 2017 року головуючим суддею у справі визначено суддю Васильченко О.В.

Відповідно до розпорядження керівника апарату Подільського районного суду міста Києва від 19 травня 2021 року №2242 призначено повторний автоматизований розподіл даної справи з метою заміни головуючого судді Васильченко О.В.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 травня 2021 року головуючим суддею у справі визначено суддю Рибалка Ю.В.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 06.04.2023, позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування житловим приміщенням та визнання права спільної часткової власності без виділення частки майна в натурі залишено без розгляду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03.02.2025, відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 поданою - адвокатом Герею Олегом Юрійовичем на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 06 квітня 2023 року.

10.06.2025 представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Пархоменко Сергієм Сергійовичем подано до суду заяву про скасування заходів забезпечення позову у вказаній цивільній справі, в якій просить: скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 02.06.2016, оскільки підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування заходів забезпечення позову відпали.

Учасаники в судове засідання не з`явилися, представник відповідача подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, заяву про скасування заходів забезпечення позову підтримав.

За таких обставин суд вважає за можливе проводити судове засідання та вирішувати заяву про скасування заходів забезпечення позову без участі учасників справи.

Фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України.

Розглянувши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. ч. 1, 2, 4 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Як роз`яснено у Постанові Пленуму Верховного суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», за змістом ч. 1 ЦПК єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі.

Відповідно до постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 04.10.2023 у справі № 504/158/22, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод чи інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову. Правова природа арешту майна чи іншого обмеження стосовно майна, вчиненого у зв`язку із провадженням у цивільній справі, полягає у обмеженні права розпорядженні ним (продаж, дарування, відчуження в інший спосіб, передання в заставу, іпотеку, укладення інших правочинів чи перероблення майна), при цьому за власником зберігається право користування. Таке обмеження допускається, якщо воно передбачено законом і є обґрунтованим.

Зі змісту Постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 21.06.2023 у справі № 521/19246/20 вбачається, що порядок та підстави скасування заходів забезпечення позову встановлено статтею 158 ЦПК України, частинами першою, четвертою, дев`ятою якої передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Отже, забезпечувальні заходи застосовуються та скасовуються судом шляхом ухвалення процесуального рішення - ухвали.

Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Отже, ухвала суду про вжиття заходів забезпечення позову зумовлює конкретні обмеження щодо вчинення певних дій чи, навпаки, обов`язок вчинити дії учасниками справи або третіми особами, що мають строковий характер та діють до моменту скасування таких заходів судом, який їх вжив, чи судом вищої інстанції у разі скасування ухвали про вжиття спірних заходів забезпечення за їх безпідставністю.

Враховуючи те, що представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Пархоменко Сергій Сергійович, в обґрунтування заяви про скасування заходів забезпечення позову посилається на те, що ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 06 квітня 2023 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування житловим приміщенням та визнання права спільної часткової власності без виділення частки майна в натурі залишено без розгляду, тому на даний час відсутні підстави для продовження строку дії заходів забезпечення позову, застосованих ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 02 червня 2016 року.

На підставі зазначеного, керуючись ст. 158 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Пархоменка Сергія Сергійовича про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування житловим приміщенням та визнання права спільної часткової власності без виділення частки майна в натурі, задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 02 червня 2016 року, у цивільній справі №758/6766/16-ц, шляхом накладання арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , та заборони будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти буть-які дії (купівля-продаж, дарування, застава, оренда, внесення як частки до статутного капіталу та ін.) щодо квартири АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 .

В порядку ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Леся БУДЗАН