У Х В А Л А

19 червня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

за участю секретаря судового засідання - Вигівська В. В.,

представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ,

прокурора - Павліченко В.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження клопотання представника позивача - адвоката Рибитви О.А. про витребування доказів для встановлення кола спадкоємців померлого ОСОБА_3 у справі за позовом ОСОБА_1 (як правонаступника ОСОБА_4 ) до ОСОБА_3 (помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ), треті особи Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвинова Наталія Михайлівна, про визнання заповіту недійсним, -

яка об`єднана з позовною заявою

Першого заступника прокурора Подільського району м. Києва в інтересах недієздатного ОСОБА_5 до ОСОБА_4 (помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , правонаступником є ОСОБА_1 ), ОСОБА_3 (помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ), треті особи Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвинова Наталія Михайлівна, про визнання заповіту частково недійсним і визнання права на обов`язкову частку у спадщині, -

В С Т А Н О В И В :

25.11.2024 на підставі постанови Київського апеляційного суду від 13.11.2024 в провадження Подільського районного суду м. Києва надійшла справа

- за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , треті особи Головне управління юстиції м. Києва, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвинова Наталія Михайлівна, про визнання заповіту недійсним,

яка об`єднана з позовною заявою

- Першого заступника прокурора Подільського району м. Києва в інтересах недієздатного ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , треті особи Головне управління юстиції м. Києва, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвинова Наталія Михайлівна, про визнання заповіту частково недійсним і визнання права на обов`язкову частку у спадщині.

Так, в грудні 2012 року ОСОБА_4 у власних інтересах та в інтересах недієздатного ОСОБА_5 звернувся до суду з даним позовом, просив визнати недійсним заповіт ОСОБА_6 на ім`я ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Литвиновою Н.М. 03 грудня 2011 року.

У вересні 2013 року перший заступник прокурора Подільського району м. Києва звернувся в інтересах недієздатного ОСОБА_7 з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому просив визнати за недієздатним спадкоємцем за законом ОСОБА_7 право власності на обов`язкову частку в спадщині в розмірі половини від 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_6 на праві спільної сумісної власності.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 28 листопада 2013 року позови об`єднані в одне провадження.

Позивач за первісним позовом ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Його спадкоємцем є ОСОБА_1 .

Відповідач ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Його спадкоємці на даний час не відомі.

22.01.2025р. судом отримано відомості з Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори про відсутність зареєстрованої спадкової справи після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою Подільського районного суду м.Києва від 27.02.2025 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , залучено до участі у справі №2607/15567/12 в якості правонаступника померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 позивача ОСОБА_4 ; запропоновано ОСОБА_1 подати нову редакцію позовної заяви з урахуванням відомостей про те, що вона є опікуном ОСОБА_5 .

19.06.2025 до суду надійшла нова редакція позовної заяви ОСОБА_1 у своїх інтересах та в інтересах недієздатного ОСОБА_7 , у якій позивач просить визнати недійсним заповіт, складений на ім`я ОСОБА_3 , та визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_7 по 1/4 частині квартири. Відповідачем у даній редакції позову зазначено Київську міська раду. Позивачка виходить з того, що спадщину після смерті ОСОБА_3 ніхто не прийняв.

Суд у судовому засіданні 19.06.2025 не вирішував питання про прийняття Заяви про збільшення позовних вимог (фактично позовної заяви в новій редакції), констатуючи необхідність встановлення факту фактичного прийняття чи неприйняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Так, згідно листа Центрального ВДРАЦС Управління державної реєстрації Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) від 18.04.2025, у ОСОБА_3 було два сини:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ,

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Зі спадкової справи, відкритої після смерті ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_9 , вбачається, що після його смерті спадкоємцями першої черги стали його дочка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , та дружина ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Відтак, спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_3 могли бути - син померлого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та за правом представлення в порядку ст. 1266 ЦК України онука ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_9 ..

Під час обговорення питання про наявність доказів прийняття спадщини учасники звертали увагу на те, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась. Втім, ОСОБА_3 за свого життя встиг подати заяву про прийняття спадщини за заповітом, який оспорюється в даній справі, тому є таким, що фактично прийняв спадщину. Спадкоємці першої черги після смерті ОСОБА_3 могли прийняти спадщину фактично, будучи зареєстрованими з померлим за однією адресою. Лише у випадку, якщо таких не буде встановлено, суд зможе констатувати, що спадщину після смерті ОСОБА_3 ніхто не прийняв.

В підготовчому судовому засіданні 19.06.2025 від представника ОСОБА_1 - адвоката Рибитви О.А. надійшло клопотання про витребування відомостей про усіх осіб, які були зареєстровані в квартирі разом з ОСОБА_3 станом на день його смерті.

В підготовчому судовому засіданні 19.06.2025 від прокурора Подільської окружної прокуратури надійшло клопотання про витребування відомостей про місце реєстрації ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

З`ясувавши думку учасників справи, суд дійшов висновку про задоволення клопотання, зважаючи на таке.

ІНФОРМАЦІЯ_11 помер відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , що підтверджується актовим записом про смерть від 28.10.2021 № 962.

Відповідачу ОСОБА_3 на праві власності належала квартира АДРЕСА_2 , яку він 18 вересня 2000 року подарував своєму синові ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , втім, продовжував бути зареєстрованим у цій квартирі до моменту своєї смерті.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне йому майно.

В матеріалах справи наявні відомості про існування у ОСОБА_3 двох синів: ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_13 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Син відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_12 , помер ІНФОРМАЦІЯ_13 , за рік до смерті свого батька - відповідача по справі ОСОБА_3 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_11 . Його спадкоємцями є дочка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , та дружина ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_10 . За правом представлення ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , може бути спадкоємицею після смерті свого діда ОСОБА_3 .

Відомостей про місце проживання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 на даний час в матеріалах справи не має.

Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч. 3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Статтею 55 ЦПК України визначено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

З метою встановлення обставин, чи були такі особи, які фактично прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , з числа спадкоємців першої черги, у зв`язку з постійним проживанням зі спадкодавцем, виникла необхідність витребувати інформацію про осіб, які були зареєстровані разом ОСОБА_3 в одній квартирі станом на день його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також відомості про місце реєстрації ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Оскільки докази, які просить витребувати прокурор та представник позивача, мають суттєве значення для розгляду справи; беручи до уваги, що на підставі запитуваної інформації можна визначити коло відповідачів по справі, а відтак, встановити обставини, які підлягають доказуванню, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання про витребування інформації.

Керуючись ст.ст. 84, 272, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Витребувати з Центру надання адміністративних послуг Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації (03151, м.Київ, просп. Повітряних Сил, 41) інформацію:

- про усіх осіб, які були зареєстровані за адресою: АДРЕСА_3 , станом на 27 жовтня 2021 року у м.Києві;

- відомості про місця реєстрації ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , (актовий запис про народження №254 від 14.02.1960 р.н, здійснений Шевченківським ВДРАЦС ЦМУЮ м.Київ) за період з 1 січня 2021 року по дату виконання ухвали.

Встановити строк подачі доказів - протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу .

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

СуддяТ. В. Войтенко