Справа № 521/7126/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.2025 року м. Одеса

Суддя Хаджибейського районного суду м. Одеси Роїк Д.Я. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа Хаджибейська районна адміністрації Одеської міської ради як орган опіки та піклування про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна,

в с т а н о в и в:

Представник заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна, заінтересована особа Хаджибейська районна адміністрації Одеської міської ради як орган опіки та піклування.

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини, не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Дана заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

1 вересня 2015 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" відповідно до якого виключено п. 9 ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір", згідно якого судовий збір не справлявся за подання до суду заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Статтею 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

За змістом ч. 2 ст. 299 ЦПК України на рахунок держави у справах про визнання фізичної особи недієздатною відносяться саме витрати пов`язані із розглядом справи.

Натомість, Законом України «Про судовий збір» не передбачено звільнення від сплати судового збору за подання до суду заяви про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна.

Відповідно із п.п. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за заявою у справах окремого провадження, поданою фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день складення даної ухвали становить 605,60 гривень.

За вказаних обставин, заявнику слід сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Так, у заяві не викладені обставини щодо складу сім`ї ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наявності у неї дітей, чоловіка, інших родичів чи осіб, які можуть здійснювати за нею догляд, можливості здійснення догляду через орган опіки та піклування зокрема і заявником в позасудовому порядку, і чи є в останнього перешкоди в цьому, тобто заява не містить доказів щодо неможливості здійснення іншими родичами постійної сторонньої допомоги, окрім заявника. Заявнику необхідно зазначити інших членів сім`ї ОСОБА_3 (заінтересовані особи) та зазначити адреси проживання вищевказаних осіб; їх телефонні номери, адреси електронної пошти (за наявності), або надати докази відсутності такого кола осіб.

Крім того, фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

Всупереч вищезазначеним вимогам закону в матеріалах поданої заяви відсутній акт обстеження матеріально-побутових умов проживання, не додано висновок органу опіки та піклування про можливість призначення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 опікуном над фізичною особою, а також доказів того, що він звертався з приводу цього питання до органу опіки та піклування.

Відповідно до ч. 6 ст. 300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років.

В прохальній частині заявником не зазначено строк, на який заявник просить визнати особу недієздатною.

Крім того, для вирішення питання про можливість призначення опікуна заявником не зазначено та не додано до заяви: довідки про стан його здоров`я, довідки про склад сім`ї.

Також, у матеріалах справи відсутня характеристика, видана за місцем проживання ймовірного опікуна.

Крім того, суддя зазначає, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року, який був затверджений Верховною Радою України, було введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Правовий режим воєнного стану неодноразово продовжувався та триває в Україні наразі.

Указом Президента України № 69/2022 від 24.02.2022, який був затверджений Верховною Радою України, було оголошено загальну мобілізацію в Україні.

Відповідно до Положення «Про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки» затвердженого Постановою КМУ № 154 від 23 лютого 2023 року, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки згідно покладених на них завдань в т. ч. ведуть військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також облік громадян України, які уклали контракт добровольця територіальної оборони, ветеранів війни та військової служби, та інших осіб, які мають право на пенсійне забезпечення відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

Виходячи з віку заявника, правовідносини у цій справі можуть бути пов`язаними з доведенням наявності підстав для відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації.

На думку судді, рішення суду по даній справі може вплинути на виконання ОСОБА_1 покладених на нього військових обов`язків.

Заявнику з урахуванням вище наведеного у заяві в якості заінтересованої особи слід вказати заінтересованою особою відповідний районний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки, з зазначенням повного найменування (для юридичних осіб), місцезнаходження (для юридичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, оскільки спірні правовідносини торкаються і його інтересів і без нього справу розглянути не можливо, або надати докази про зарахування заявника на військовий облік чи надати докази відстрочення заявника від призиву за мобілізацією.

Згідно з ч. 1ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування.

Питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я (ч. 2ст. 299 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 27.02.2008 у справі «Штукатуров проти Росії» (заява № 44009/5) зазначив, що вирішуючи справу про визнання особи недієздатною виключно на підставі письмових доказів, не побачивши і не почувши особу, суд порушив її право на справедливий судовий розгляд, передбачений ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Конституційний Суд України у Рішенні від 1 червня 2016 року у справі № 2-рп/2016 зазначив, що недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод; хоча за станом здоров`я недієздатні особи не спроможні особисто реалізовувати окремі конституційні права і свободи, у тому числі право на свободу та особисту недоторканність, вони не можуть бути повністю позбавлені цих прав і свобод, тому держава зобов`язана створити ефективні законодавчі механізми та гарантії для їх максимальної реалізації.

Верховний Суд у справі № 195/1605/16, постанова від 07.10.2020, зазначив, що особа, щодо якої розглядається справа окремого провадження про визнання її недієздатною, має право на участь у слуханні справи та на справедливий розгляд своєї справи. Зокрема, така особа повинна бути повідомлена про розгляд такої справи, їй має бути роз`яснено її права, вона повинна мати можливість за бажанням скористатися правовою допомогою і брати участь у судових засіданнях. Навіть у разі наявності реальних, доведених застережень щодо небезпеки безпосередньої участі цієї особи у розгляді справи для інших осіб або для неї самої суд повинен, принаймні, мати візуальний контакт із цією особою, а краще - опитати її (за необхідності - дистанційно, у режимі відеоконференції).

Розгляд справи за заявою про визнання особи недієздатною за відсутності особи щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною є грубим порушенням вимог процесуального закону, зокрема статті 299 ЦПК України, подібний висновок висловлено у постанові Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі №756/6838/17 (провадження №61-10584св20).

Таким чином, особа, щодо якої розглядається справа окремого провадження про визнання її недієздатною, має право на участь у слуханні справи та на справедливий розгляд своєї справи. Зокрема, така особа повинна бути повідомлена про розгляд справи, їй має бути роз`яснено її права, вона повинна мати можливість за бажанням скористатися безоплатною правовою допомогою і брати участь у судових засіданнях.

Всупереч викладеному, заявником у заяві про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна не залучено до розгляду справи особу, щодо якої розглядається питання про визнання її недієздатною.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного вище, заява ОСОБА_1 про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна, заінтересована особа Хаджибейська районна адміністрації Одеської міської ради як орган опіки та піклування підлягає залишенню без руху, з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 10, 175, 185 ЦПК України,

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Хаджибейська районна адміністрації Одеської міської ради як орган опіки та піклування про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна залишити без руху, а заявнику надати строк - 5 днів з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимоги суду в установлений строк подання вважатиметься неподаним і буде повернена заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Д.Я. Роїк