ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/2303/24 Номер провадження 22-з/814/150/25 Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.
У Х В А Л А

12 червня 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Пікуля В.П.,

суддів Одринської Т.В., Панченка О.О.,

за участю секретаря судового засідання Філоненко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Пушка Ігоря Олександровича про ухвалення додаткового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування та за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поділ спадкового майна,-

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

У березні 2024 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 02 лютого 2021 року відповідач ОСОБА_3 , яка перебувала у шлюбі із батьком позивачів - ОСОБА_4 , придбала з його дозволу у спільну сумісну власність нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 41,9 кв.м., житловою площею 15,7 кв.м.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, після його смерті заведена спадкова справа. Із заявами про прийняття спадщини звернулися сторони як спадкоємці першої черги за законом. Однак, приватним нотаріусом Гризуновою О.В. 29 лютого 2024 року відмовлено у видачі свідоцтв про право власності на квартиру, оскільки вказана квартира зареєстрована у державному реєстрі за відповідачем, доказів того, що квартира належала частково померлому не надано. Вказують, що в силу статей 60, 70 СК України квартира належить по частині відповідачу ОСОБА_3 та спадкодавцю, а тому вони мають право на 1/6 частку квартири кожен, як спадкоємці першої черги. Таким чином, вони є співвласниками квартири, оскільки прийняли спадщину, однак не можуть її зареєструвати за собою, оскільки у них відсутні документи на спадкове майно.

Зважаючи на відмову нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину, позивачі звернулися до суду з позовом, у якому прохали суд: визнати за ОСОБА_1 право власності, в порядку спадкування за законом, на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 41,9 кв.м., житловою площею 15,7 кв.м.; визнати за ОСОБА_2 право власності, в порядку спадкування за законом, на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 41,9 кв.м., житловою площею 15,7 кв.м.

Короткий зміст позовних вимог ОСОБА_3 .

У квітні 2024 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поділ спадкового майна.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_4 , у зв`язку з чим після його смерті відкрилася спадщина. 13 липня 2023 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Гризуновою О.В. була відкрита спадкова справа № 70939291, номер у нотаріуса 33/2023, спадщину прийняли спадкоємці: ОСОБА_3 дружина, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 діти.

Під час перебування у шлюбі з ОСОБА_4 нею була придбана однокімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_2 , право власності зареєстровано за нею 02 лютого 2021 року.

У суді 08 березня 2024 року нею отримано копію постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, згідно з якою видати свідоцтво про право на спадщину за законом спадкоємцям ОСОБА_2 та ОСОБА_1 не можливо, оскільки померлий ОСОБА_4 не був титульним зареєстрованим власником вказаної квартири.

Вважає за необхідне подати позов про виділ спадкового майна 1/6 та 1/6 часток зазначеної квартири, оскільки згоди щодо поділу спадщини досягти не вдалося.

Предметом поділу між спадкоємцями є частка квартири АДРЕСА_1 , яка складається з однієї кімнати, загальна площа квартири 41,9 кв.м., житлова площа 15,7 кв.м. Ні сама квартира, ні предмет спадщини частка квартири є неподільними. Відповідачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 має належати по 1/6 частці, які є незначними та виділ їх в натурі є неможливим. Спільне користування квартирою також є неможливим, оскільки згідно зі статтею 47 ЖК України норма жилої площі в Україні встановлюється у розмірі 13,65 кв.м. на одну особу. Також вона та спадкоємці не є родичами, їхні відносини ніколи не були дружніми, відповідачі мають до неї упереджене ставлення як до другої дружини їхнього батька. Таким чином, спільне володіння вказаною квартирою буде призводити до порушення права власності в частині володіння та користування, включаючи неможливість використання квартири як житла для всіх власників. Вказує, що квартирою з дати її придбання користувалася та утримувала вона та продовжує це робити.

Добровільно поділити спадкове майно не виявляється можливим, тому ОСОБА_3 звернулася до суду з даним позовом, в якому прохала суд: здійснити поділ спадщини у вигляді частини квартири АДРЕСА_1 , яка складається з однієї кімнати, загальною площею квартири 41,9 кв.м., житловою площею 15,7 кв.м., між спадкоємцями ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , частка кожного з яких у вказаній спадщині складає 1/6; виділити у власність ОСОБА_3 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 , яка складається з однієї кімнати, загальною площею квартири 41,9 кв.м., житловою площею 15,7 кв.м., належну ОСОБА_2 , та стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 компенсації вартості його частки у сумі 203210,48 грн; виділити у власність ОСОБА_3 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 , яка складається з однієї кімнати, загальною площею квартири 41,9 кв.м., житловою площею 15,7 кв.м., належну ОСОБА_1 , та стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 компенсацію вартості її частки у сумі 203210,48 грн.

Короткий зміст судових рішень суду першої інстанції

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 08 травня 2024 року справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування (справа № 554/2303/24) об`єднано в одне провадження із справою за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поділ спадкового майна (справа № 554/3611/24).

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 17 січня 2025 року у задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування відмовлено.

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поділ спадкового майна задоволено.

Здійснено поділ спадщини у вигляді частини квартири АДРЕСА_1 , яка складається з однієї кімнати, загальна площа квартири 41,9 кв.м., житлова площа 15,7 кв.м., між спадкоємцями ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , частка кожного з яких у вказаній спадщині складає 1/6.

Виділено у власність ОСОБА_3 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 , яка складається з однієї кімнати, загальна площа квартири 41,9 кв.м., належну ОСОБА_2 .

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 компенсацію вартості його частки у сумі 203210,48 грн.

Виділено у власність ОСОБА_3 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 , яка складається з однієї кімнати, загальна площа квартири 41,9 кв.м., належну ОСОБА_1 .

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 компенсацію вартості її частки у сумі 203210,48 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судовий збір у сумі 2032,11 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 судовий збір у сумі 2032,11 грн.

Короткий зміст постанови Полтавського апеляційного суду

Постановою Полтавського апеляційного суду від 15 травня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє представник адвокат Пушко І.О. задоволено, рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 17 січня 2025 року скасовано та ухвалено нове.

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування задоволено.

Визнано за ОСОБА_1 право власності, у порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 41,9 кв.м., житловою площею 15,7 кв.м.

Визнано за ОСОБА_2 право власності, у порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 41,9 кв.м., житловою площею 15,7 кв.м.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поділ спадкового майна відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 2032,11 грн та судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 3962,61 грн.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 2032,11 грн та судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 3962,61 грн.

Короткий зміст заяви про ухвалення додаткового рішення

20 травня 2025 року до Полтавського апеляційного суду надійшла заява від представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Пушка І.О. про ухвалення додаткового рішення, в якій заявник прохав суд ухвалити додаткове рішення яким: стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати на правничу допомогу у сумі 37000,00 грн; стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати на правничу допомогу у сумі 37000,00 грн.

У заяві зауважено, що 14 травня 2025 року адвокатом Пушком І.О. було повідомлено суд апеляційної інстанції щодо подання доказів розміру витрат, які сторони сплатили або мають сплатити у зв`язку з розглядом справи, протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.

Короткий зміст клопотання про залишення заяви без розгляду

11 червня 2025 року до Полтавського апеляційного суду надійшло клопотання від представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Пушка І.О. про залишення заяви без розгляду, в якій заявник, у зв`язку із добровільним вирішенням спірних питань, прохав суд заяву представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Пушка І.О. про ухвалення додаткового рішення щодо стягнення витрат на правничу допомогу залишити без розгляду.

Щодо явки та позиції учасників справи в апеляційному суді

Учасники справи, будучи належним чином повідомлені про час, дату та місце проведення судового засідання, на розгляд справи до суду апеляційної інстанції не з`явилися.

Крі того, представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвокат Пушко І.О. у поданому до суду апеляційної інстанції клопотанні про розгляд справи за відсутності сторін, зокрема, прохав суд розгляд справи здійснювати за відсутності ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та їх представника.

Представник ОСОБА_3 адвокат Тернова В.О., виявивши бажання брати участь у розгляді справи у режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів, не вийшла на відеоконференцзв`язок з судом, у той же час вона був проінформована про положення частини п`ятої статті 212 ЦПК України, якою передбачено, що ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, його представник, який подав відповідну заяву, крім випадку коли суд після призначення судового засідання чи під час такого засідання втратив технічну можливість забезпечити проведення відеоконференції.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Частинами першою, п`ятою статті 270 ЦПК України передбачено, що суд, який ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено.

Згідно спеціальної норми цивільного процесуального законодавства, що унормовує питання ухвалення додаткового судового рішення вбачається, що за результатами розгляду заяви про ухвалення додаткового судового рішення суд має право або її задовольнити, ухваливши додаткове рішення, або відмовити у її задоволенні, постановивши відповідну ухвалу.

Так, з матеріалів справи вбачається, що після подання заяви про ухвалення додаткового рішення про стягнення судових витрат на правничу допомогу, представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвокат Пушко І.О. звернувся до суду апеляційної інстанції із клопотанням про залишення заяви без розгляду, в якій заявник, у зв`язку із добровільним вирішенням спірних питань, прохав суд заяву представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Пушка І.О. про ухвалення додаткового рішення щодо стягнення витрат на правничу допомогу залишити без розгляду.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частина третя статті 13 ЦПК України зазначає, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до вимог пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Якщо цивільні відносини не врегульовані цим Кодексом, іншими актами цивільного законодавства або договором, вони регулюються тими правовими нормами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону) (частина перша статті 8 ЦК України).

Висновок

Враховуючи надходження до суду апеляційної інстанції клопотання представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Пушка І.О. про залишення заяви про ухвалення додаткового рішення без розгляду, то колегія суддів вважає за необхідне заяву про ухвалення додаткового рішення залишити без розгляду.

Керуючись статтями 257, 270, 381 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Пушка Ігоря Олександровича про залишення заяви без розгляду задовольнити.

Заяву представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Пушка Ігоря Олександровича про ухвалення додаткового рішення залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 12 червня 2025 року.

Головуючий В.П. Пікуль

Судді Т.В. Одринська

О.О. Панченко