Провадження № 2/761/6736/2025
У Х В А Л А

про передачу справи за підсудністю

05 травня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Фролова І.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з даним позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

За загальним правилом, визначеним статтею 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Судом оформлено запит з метою отримання відомостей щодо зареєстрованого місця проживання відповідача.

На адресу суду надійшла відповідь на запит, відповідно до якої вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, позивачем при поданні позову порушено правила територіальної підсудності, оскільки відповідач не проживає у Шевченківському районі м. Києва.

Суд зауважує, що вказана категорія справ має альтернативну підсудність, а саме відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Відповідно до матеріалів справи вбачається, що від шлюбу сторони мають двох малолітніх дітей.

Водночас діти проживають з відповідачкою за наступною адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25 жовтня 2024 року матеріали цивільної справи було направлено до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області.

Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 10 квітня 2025 року матеріали цивільної справи було повернуто до Шевченківського районного суду м. Києва для вирішення питання про передачу справи за підсудністю до Драбівського районного суду Черкаської області.

Повертаючи матеріали цивільної справи Золотоніським міськрайонним судом Черкаської області було зауважено, що при визначенні підсудності слід врахувати, що с. Нехайки Золотоніського району Черкаської області за своєю територіальністю належить до колишнього Драбівського району Черкаської області.

Пунктом 3-1 Розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв?язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності

Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 року, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року.

Враховуючи те, що відповідач ОСОБА_2 згідно ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 25.10.2024 зареєстрований на території Золотоніського (раніше Драбівського) району Черкаської області, дана справа може бути підсудною Драбівському районному суду Черкаської області, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом (стаття 125 Конституції України).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом (частина 1 ст.8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

А відтак, враховуючи предмет та підстави позову, беручи до уваги, що заявлені позовні вимоги полягають у розірванні шлюбу, а Шевченківському районному суду м. Києва дана позовна заява як за правилами ч. 1 ст. 27 ЦПК України, так і за правилами ч. 2 ст. 28 ЦПК України територіально не підсудна, це позбавляє Шевченківський районний суд м. Києва права прийняти дану справу до свого провадження не порушуючи правил підсудності, а спори між судами про підсудність не допускаються (ч. 1 ст. 32 ЦПК України), до спірних правовідносин підлягають застосуванню правила загальної підсудності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 32 ЦПК України справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

За таких обставин, вищевказана позовна заява підлягає передачі на розгляд Драбівському районному суду Черкаської області.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 27, 31, 259, 260 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Передати справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за територіальною підсудністю до Драбівського районного суду Черкаської області.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: