ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2025 року

м. Черкаси

Справа № 711/9266/23
Провадження № 22-ц/821/498/25
категорія: 306010000

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Василенко Л. І.,

суддів: Сіренка Ю. В., Фетісової Т. Л.,

секретаря - Івануси А. Д.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27 грудня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди, у складі: головуючого судді Кондрацької Н. М., повний текст рішення складено 10 січня 2025 року,

в с т а н о в и в :

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернувся в суд з даним позовом.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 14 квітня 2023 року адвокат Весеньов Є. В. в інтересах одного із співвласників ОСББ «Григорія Сковороди» ОСОБА_3 звернувся до господарського суду з позовною заявою про визнання недійсними та скасування рішень загальних зборів даного ОСББ. В позовній заяві було зазначено, що голова ОСББ «Григорія Сковороди», тобто позивач, оскільки на той час саме він виконував ці обов`язки, без попередження співвласників та обговорення на загальних зборах, підвищив тариф, економічно не обґрунтувавши його та не підтвердивши, що свідчить про протиправне заволодіння головою ОСББ «Григорія Сковороди» коштами. Окрім того, відповідач стверджував, що позивач незаконно провів загальні збори, а в подальшому сфальсифікував результати голосування.

Така інформація була отримана відповідачем, адвокатом Весеньовим Є. В., під час конфіденційного побачення від клієнта, ОСОБА_3 , в інтересах якого він діяв.

Вважає, що вказані відомості не відповідають дійсності та є недостовірними, порушують його права та свободи, ганьблять його честь, гідність та ділову репутацію не лише як фізичної особи, а й як члена правління ОСББ «Григорія Сковороди», оскільки примірники позовної заяви, де вказана недостовірна інформація, надіслані всім без виключення співвласникам ОСББ «Григорія Сковороди», як третім особам на стороні відповідача.

Поширення відповідачем недостовірної інформації, шляхом викладення її у позовній заяві, глибоко ранило позивача, адже ці дії розтоптали його честь та гідність, а також ділову репутацію - його особу співвласники (фактично його сусіди) делегували до складу правління ОСББ «Григорія Сковороди», як таку, що користується високою повагою серед мешканців, має авторитет та принциповість.

Безпідставні звинувачення відповідачів, один з яких є професійним адвокатом, залишили темну пляму на авторитеті та репутації позивача.

Інші співвласники, ознайомившись з інформацією, викладеною у позові, почали обговорювати позивача поза очі, негативно висловлювалися у його сторону, дехто з співвласників припинив спілкування з позивачем. Останній вимушений був виправдовуватися перед колегами з правління та іншими співвласниками, заперечувати достовірність тверджень, викладених відповідачем та глибоко переживати порушення його особистих немайнових прав.

Внаслідок незаконного порушення його особистих немайнових прав впродовж декількох місяців позивач втратив сон, аппетит, погіршився його настрій. Він припинив спілкування з сусідами, частково - з рідними та друзями, призупинив заняття спортом, загострилися його хронічні хвороби, внаслідок чого позивач вимушений був відвідувати лікаря та тривало вживати заспокійливе.

Завдану йому моральну шкоду позивач оцінює у розмірі 800000 грн (по 400000 грн з кожного відповідача).

Також з вини відповідачів позивач зазнав додаткових витрат для захисту своїх прав та законних інтересів, а саме: витрат на професійну правничу допомогу, які складають 20000 грн.

Просить визнати недостовірною та такою, що порушує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію, викладену у позовній заяві від 13.04.2023 до Господарського суду Черкаської області адвокатом Веменьовим Є. В. наступного змісту: «голова ОСББ «Григорія Сковороди» без попередження співвласників та обговорення на загальних зборах, підвищив тариф, економічно не обґрунтувавши його та не підтвердивши, що свідчить про протиправне заволодіння ним коштами, а також незаконно провів загальні збори, а в подальшому сфальсифікував результати голосування. Зобов`язати адвоката Весеньова Є. В. спростувати протягом семи днів з дня набрання рішенням законної сили недостовірну інформацію про ОСОБА_1 шляхом направлення кожному співвласнику ОСББ «Григорія Сковороди» письмового повідомлення наступного змісту: «Спростування: Мною, адвокатом Весеньовим Є. В. у позовній заяві до Господарського суду Черкаської області від 13.04.2023 повідомлено Вам недостовірну інформацію відносно голови ОСББ «Григорія Сковороди», ОСОБА_1 , а саме: «голова ОСББ «Григорія Сковороди» без попередження співвласників та обговорення на загальних зборах, підвищив тариф, економічно не обгрунтувавши його та не підтвердивши, що свідчить про протиправне заволодіння ним коштами, а також незаконно провів загальні збори, а в подальшому сфальсифікував результати голосування». Стягнути з ОСОБА_2 на його користь моральну шкоду у розмірі 400000 грн, стягнути з ОСОБА_3 на його користь моральну шкоду у розмірі 400000 грн. Стягнути з відповідачів витрати на правничу допомогу.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27 грудня 2024 року в задоволенні позову відмовлено.

Рішення мотивоване тим, що оскаржувані висловлювання і зміст позовної заяви є не особистою думкою адвоката, а є позицією клієнта по справі. Крім того, оскаржувані висловлювання є абстрактними, і зі змісту позовної заяви не вбачається, що вони містять твердження саме про позивача.

Суд дійшов висновку, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження та обґрунтування своїх позовних вимог, як і не доведено, що оспорювана інформація порушує особисті немайнові права, свободи, ганьбить честь, гідність та ділову репутацію позивача члена правління та колишнього голову ОСББ «Григорія Сковороди».

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погоджуючись із рішенням суду, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку та просив скасувати рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27 грудня 2024 року.

Ухвалити нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити повністю.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції помилково вважає, що оспорювана інформація містить оціночні дані, оскільки зміст недостовірної інформації можна перевірити на предмет відповідності їх дійсності, а тому вони не можуть вважатись оціночними судженнями.

Також вважає хибними висновки суду щодо текстувального аналізу вказаного позову, який не дав суду підстав для висновку про звинувачення саме позивача у незаконному проведенні загальних зборів, фальсифікації результатів голосування при привласненні коштів.

02 травня 2025 року від представника ОСОБА_3 адвоката Починка О. І. надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить суд в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі, а рішення Придніпровського районного суду м.Черкаси від 27 грудня 2024 року у справі № 711/9266/23 залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 витрати на правову допомогу в розмірі 50000 грн.

Зазначає, що перебуваючи на посаді голови правління ОСББ, чи члена правління ОСББ ОСОБА_1 повинен був бути готовий до критики своїх дій від співвласників ОСББ, в тому числі і шляхом подання відповідних позовних заяв, чи відповідних звернень.

Право ОСОБА_3 звернутись до суду з позовом до ОСББ «Григорія Сковороди», та викласти в позовній заяві свої доводи та міркування є конституційним правом ОСОБА_3 , і не свідчить про поширення недостовірної інформації, а надсилання позовної заяви третім особам співвласникам ОСББ «Григорія Сковороди» не було поширенням недостовірної інформації, а було вчинено на виконання ухвали суду.

Вважає, що вимога ОСОБА_1 про стягнення моральної шкоди в розмірі 400000 грн, є безпідставною.

02 травня 2025 року від представника ОСОБА_2 адвоката Татаринова О. С. надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить суд в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі, а рішення Придніпровського районного суду м.Черкаси від 27 грудня 2024 року у справі № 711/9266/23 залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на правову допомогу в розмірі 50000 грн.

Вважає, що спір, що розглядався Господарським судом Черкаської області стосувався діяльності ОСББ «Григорія Сковороди» і ніяким чином не стосувався особистості фізичної особи ОСОБА_1 , його особистого життя чи життя його родини.

Зазначає, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом пр захист честі, гідності та ділової репутації, хоча це питання вже було предметом судового дослідження в суді (справа № 925/522/23), що розглядалась Господарським судом Черкаської області, а також предметом розгляду скарги на дії ОСОБА_2 до КДК Кіровоградської області.

Фактичні обставини справи встановлені судом першої інстанції

З позовної заяви до Господарського суду Черкаської області від 13.04.2023 вбачається, що ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат Весеньов Є. В. звернувся в суд з позовом до ОСББ «Григорія Сковороди» та просив визнати недійсними рішення Загальних зборів ОСББ «Григорія Сковороди», оформлені протоколом № 6 від 16.03.2021 та протоколом № 8 від 14.12.2022 (т.1 а.с. 6-13).

У вказаній позовній заяві, зокрема зазначається на стор. 4 абз. 9 «Таким чином тариф в розмірі 8,33 грн за 1 кв. м - нічим економічно не обґрунтований і не підтверджений, що свідчить про протиправне заволодіння коштами», на стор. 4 абз. 12 «Враховуючи вище викладене вбачається, що про призначення, та проведення загальних зборів оформлених протоколами № 6 та № 8 та інших загальних зборів позивача ніхто ніколи не повідомляв. Про рішення, які були прийняті на зборах у порядку визначеному статутом його також не повідомляли» та на стор. 5 абз. 1 «З наданих доказів вбачається, що загальні збори проведено незаконно та результати голосування сфальсифіковані, оскільки на зборах були відсутні уповноважені особи (співвласники) будинку АДРЕСА_1 » (т. 1 а.с. 9-10).

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 07.09.2023 у справі № 925/522/23, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2023, позов задоволено частково. Визнано недійсним рішення загальних зборів співвласників ОСББ «Григорія Сковороди», оформлене протоколом № 8 від 14.12.2022. У решті позову відмовлено (т. 86-92, 95-104, 236-255, т. 2 а.с. 135-144).

Постановою Верховного Суду від 14.05.2024 касаційні скарги ОСОБА_1 та ОСББ «Григорія Сковороди» задоволено, рішення Господарського суду Черкаської області від 07.09.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2023 у справі № 925/522/23 в частині визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників ОСББ «Григорія Сковороди», оформленого протоколом № 8 від 14.12.2022, скасовано, ухвалено в цій частині нове рішення, яким відмовлено у позові, в іншій частині рішення Господарського суду Черкаської області від 07.09.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2023 у справі № 925/522/23 залишено без змін (т. 2 а.с. 197-205).

Згідно з висновком експерта від 24.07.2024 № СЕ-19-24/29203-ЛД, «Текст позовної заяви від 13.04.2023, адресованої Господарському суду Черкаської області, складеної та підписаної адвокатом Весеньовим Є. В. є фактичними твердженнями та оціночними судженнями, зокрема: на сторінці 4 абзацу 9 «Таким чином тариф в розмірі 8,33 грн за 1 кв. м - нічим економічно не обгрунтований і не підтверджений, що свідчить про протиправне заволодіння коштами» оціночним судженням є речення «Таким чином нічим економічно не обгрунтований і не підтверджений, що свідчить про протиправне заволодіння коштами»; сполука «тариф в розмірі 8,33 грн за 1 кв. м» - є фактичним твердженням;

на сторінці 4 абзацу 12 - «Враховуючи вищевикладене вбачається, що про призначення та проведення загальних зборів оформлених протоколом № 6 та № 8 та інших загальних зборів позивача ніхто ніколи не повідомляв. Про рішення які були прийняті на зборах у порядку визначеному Статутом - його також не повідомляв.» фактичним твердженням є речення «про призначення та проведення загальних зборів оформлених протоколом № 6 та № 8 та інших загальних зборів позивача ніхто ніколи не повідомляв. Про рішення які були прийняті на зборах у порядку визначеному Статутом - його також не повідомляв», оціночним судженням є словосполучення «Враховуючи вищевикладене вбачається»;

на сторінці 5 абзацу 1 - «3 наданих доказів вбачається, що загальні збори проведено незаконно та результати голосування сфальсифіковані, оскільки на зборах були відсутні уповноважені особи (співвласники) будинку АДРЕСА_1 » фактичним твердженням є речення «на зборах були відсутні уповноважені особи (співвласники) будинку АДРЕСА_1 », оціночним судженням є речення «3 наданих доказів вбачається, що загальні збори проведено незаконно та результати голосування сфальсифіковані» (т. 2 а.с. 169-184).

Рішенням від 11.10.2024 № 33 Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Кіровоградської області відмовила у порушенні дисциплінарної справи стосовна адвоката Весеньова Є. В. за скаргою ОСОБА_1 . Рішення мотивовано тим, що 14.04.2023, адвокат Весеньов Є. В., діючи на підставі договору про надання правничої допомоги, укладеного із ОСОБА_3 , від імені та в інтересах клієнта та у межах його позиції у справі, підготував та подав до Господарського суду Черкаської області від 07.09.2023 позов про визнання недійсним рішення загальних зборів ОСББ «Григорія Сковороди», оформлених протоколом № 6 від 16.03.2021 та протоколом № 8 від 14.12.2022, за яким судом було відкрито провадження у справі № 925/522/23 (т. 3 а.с. 60-64).

Мотивувальна частина

Позиція Черкаського апеляційного суду

Згідно з ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Мотиви, з яких виходить Черкаський апеляційний суд, та застосовані норми права

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч. 1 ст. 367 ЦПК України).

За правилами ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За змістом ст. ст. 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Визначальним для правильного вирішення даної справи є з`ясування питання про те, чи є поширена відповідачами відносно позивача інформація оціночними судженнями та чи є межа допустимої критики та обсяги поширення інформації щодо позивача значно ширшими як до публічної особи, ніж щодо непублічної особи, оскільки його дії становлять підвищений суспільний інтерес.

Згідно з ч. 1 ст. 2, ч. 1 ст. 4 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 28 Конституції України визначено, що кожен має право на повагу до його гідності.

Згідно зі ст. 34 Конституції України, кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб на свій вибір.

Відповідно до ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Кожен має право на свободу вираження поглядів у розумінні ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів.

Беручи до уваги зазначені конституційні положення, суди при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки і слова, правом на вільне вираження своїх поглядів та переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте і сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку.

Статтею 201 ЦК України передбачено, що, зокрема, честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством.

Відповідно до ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

Статтею 299 ЦК України регламентовано, що фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації і може звернутися до суду з позовом про її захист.

Під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти. З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. А під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків.

За змістом ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію, у такий же спосіб, у який вона була поширена.

Інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді (ст. 1 ЗУ «Про інформацію»).

Під поширенням інформації необхідно розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Водночас, вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначити характер такої інформації та з`ясувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням; встановити факт поширення недостовірної інформації та, що поширена інформація стосується саме особи позивача й порушує його особисті немайнові права або перешкоджає повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

У пункті 6.26 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 листопада 2019 року у справі № 904/4494/18 (провадження № 12-110гс19) викладено правовий висновок про те, що не можна визнати інформацію такою, що має характер оціночних суджень, якщо ця інформація стосується конкретних подій, конкретної особи (позивача) та подається як установлений факт, тобто…повідомляється чітко, точно та є констатацією факту.

Подібних за змістом правових висновків, Верховний Суд дійшов у постановах: від 11 грудня 2019 року у справі № 757/46387/15-ц, від 06 березня 2019 року у справі № 760/2753/17-ц, від 07 листопада 2019 року у справі № 344/3331/16-ц, від 21 серпня 2019 року у справі № 483/1556/16-ц.

Відповідно до ч. 2 ст. 30 ЗУ «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовностилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та їх правдивість не доводиться.

Спростованою може бути інформація, яка містить відомості про події та явища (факти), яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). В будь-якому випадку це має бути інформація, істинність якої можливо перевірити, існування таких фактів не залежить від їх суб`єктивного сприйняття чи заперечення через думки і погляди особи.

Вільне вираження поглядів є істотним чинником повноцінного розвитку особистості в суспільстві, як і здатність особи сприймати заперечення, спонукання, заохочення через думки, ідеї, висловлені іншими людьми.

Статтею 10 Конвенції передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ свобода вираження поглядів є однією з важливих засад демократичного суспільства та однією з базових умов прогресу суспільства в цілому та самореалізації кожної окремої особи. Відповідно до п. 2 ст. 10 Конвенції вона стосується не тільки «інформації» чи «ідей», які сприймаються зі схваленням чи розглядаються як необразливі або нейтральні, але й тих, які можуть ображати, шокувати чи непокоїти.

Як зазначено у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, Lingens v. Austria, № 9815/82, § 46, 08 липня 1986 року, свобода вираження поглядів, гарантована пунктом 1 статті 10 Конвенції, становить одну з основних підвалин демократичного суспільства й одну з принципових умов його розвитку та умов реалізації кожної особи. За умови додержання пункту 2 свобода вираження стосується не лише тієї «інформації» чи тих «ідей», які отримані належним чином або розглядаються як необразливі чи незначні, а й тих, що викликають образу, обурення або неспокій. Такими є вимоги плюралізму, терпимості й широти поглядів, без яких «демократичне суспільство» неможливе.

Повинно бути зроблене чітке розмежування між констатацією фактів та оціночними судженнями. У той час як наявність фактів може бути продемонстровано, достовірність оціночних суджень не піддається доведенню. Вимогу доводити достовірність оціночних суджень неможливо виконати, вона порушує свободу думки як таку.

Отже, коли робляться твердження про поведінку третьої особи, деколи може бути важко віднайти різницю між оцінкою фактів та оціночними судженнями. Проте навіть оціночне судження може бути надмірним, якщо воно не має під собою фактичних підстав.

По суті розгляду апеляційної скарги колегією суддів та судом першої інстанції при розгляді позовної заяви за наявними матеріалами справи встановлено, що звертаючись в суд з позовом ОСОБА_1 стверджував, що відповідач - адвокат Весеньов Є. В., не вчиняючи жодних перевірочних дій, звернувся до Господарського суду Черкаської області в інтересах ОСОБА_3 з позовною заявою, у якій містяться обставини, які ганьблять його честь та гідність, паплюжать ділову репутацію. В підтвердження заявлених вимог долучив позовну заяву адресовану Господарському суду Черкаської області.

З матеріалів справи вбачається, що дійсно адвокат Весеньов Є. В., діючи в інтересах ОСОБА_3 звертався до Господарського суду Черкаської області з позовною заявою до ОСББ «Григорія Сковороди» за захистом прав ОСОБА_3 , як співвласника квартири розташованої у багатоквартирному будинку даного Об`єднання.

Отже приведений позов було предявлено ОСОБА_3 , як позивачем до відповідача юридичної особи ОСББ «Григорія Сковороди».

Суд встановив, що за визначеного суб`єктного складу у позовній заяві зазначено про наступне, зокрема на стор. 4 абз. 9 «Таким чином тариф в розмірі 8,33 грн за 1 кв. м - нічим економічно не обґрунтований і не підтверджений, що свідчить про протиправне заволодіння коштами», на стор. 4 абз. 12 «Враховуючи вище викладене вбачається, що про призначення, та проведення загальних зборів оформлених протоколом № 6 та № 8 та інших загальних зборів позивача ніхто ніколи не повідомляв. Про рішення які були прийняті на зборах у порядку визначеному статутом його також не повідомляли» та на стор. 5 абз. 1 «З наданих доказів вбачається, що загальні збори проведено незаконно та результати голосування сфальсифіковані, оскільки на зборах були відсутні уповноважені особи (співвласники) будинку № 12.».

Судом також встановлено, що позивач ОСОБА_1 в період виникненя подій, що описані в позові та визначені як спірні, був головою ОСББ «Григорія Сковороди» повноваження якого регламентувались Статутом ОСББ «Григорія Сковороди».

За результатами розгляду позовної заяви ОСОБА_3 до ОСББ «Григорія Сковороди» рішенням Господарського суду Черкаської області від 07.09.2023 у справі № 925/522/23, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2023, позов задоволено частково. Визнано недійсним рішення загальних зборів співвласників ОСББ «Григорія Сковороди», оформлене протоколом № 8 від 14.12.2022. У решті позову відмовлено.

При цьому, зокрема Північний апеляційний господарський суд, аналізуючи зміст позовної заяви ОСОБА_3 , констатував, що причиною виникнення спору між сторонами є прийняття загальними зборами ОСББ рішень, що стосуються діяльнлсті Об`єднання. Передумовою виникнення спору є скликання та проведення загальних зборів з порушенням, на думку позивача, установленого законом та статутом Об`єднання порядку. Позивач не погоджується із прийнятими Об`єднанням рішеннями, стверджує про порушення ОСББ «Григорія Сковороди», установленого статутом Об`єднання, порядку скликання загальних зборів, неповідомлення позивача про дату, час та місце проведення зборів, порядок денний зборів, що і стало підставою для звернення із цим позовом до суду.

Постановою Верховного Суду від 14.05.2024 касаційні скарги ОСОБА_1 та ОСББ «Григорія Сковороди» задоволено, рішення Господарського суду Черкаської області від 07.09.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2023 у справі № 925/522/23 в частині визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників ОСББ «Григорія Сковороди», оформленого протоколом № 8 від 14.12.2022, скасовано, ухвалено в цій частині нове рішення, яким відмовлено у позові, в іншій частині рішення Господарського суду Черкаської області від 07.09.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2023 у справі № 925/522/23 залишено без змін.

Викладене свідчить про те, що спір за вирішенням якого ОСОБА_3 , як позивач, звернувся до ОСББ «Григорія Сковороди», як до відповідача, до господарського суду розглянутий з ухваленням судового рішення, яке набрало законної сили.

Слід також врахувати, беручи до уваги суб`єктний склад відповідачів у даній справі та вимоги позовної заяви, що рішенням від 11.10.2024 № 33 Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Кіровоградської області відмовила у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката Весеньова Є. В. за скаргою ОСОБА_1 .

Рішення мотивовано тим, що 14.04.2023, адвокат Весеньов Є. В., діючи на підставі договору про надання правничої допомоги, укладеного із ОСОБА_3 , від імені та в інтересах клієнта та у межах його позиції у справі, підготував та подав до Господарського суду Черкаської області від 07.09.2023 позов про визнання недійсним рішення загальних зборів ОСББ «Григорія Сковороди», оформлених протоколом № 6 від 16.03.2021 та протоколом № 8 від 14.12.2022, за яким судом було відкрито провадження у справі № 925/522/23.

Комісією встановлено, що позовна заява не містить тверджень про вчинення неправомірних дій із посиланням на прізвище, ім`я або на посадовий статус саме скаржника.

Зазначається, що текстуальний аналіз позову не дає підстав для висновку про звинувачення саме скаржника у незаконному проведенні загальних зборів, фальсифікації результатів голосування та прзивласненні коштів.

Доказів вчинення адвокатом дій, спрямованих на приниження скаржника чи інших осіб під час судового розгляду, не подано.

Оскаржувані висловлювання і зміст позовної заяви є не особистою думкою адвоката, а є позицією клієнта по справі. Крім того, оскаржувані висловлювання є абстрактними, і зі змісту позовної заяви не вбачається, що вони містять твердження саме про скаржника.

Суд першої інстанції на підставі наданих доказів, враховуючи положення ст. 23 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», дійшов вірного висновку, що позивачем не вказано змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів, а фактично він їх ототожнив.

З метою перевірки доводів сторін судом першої інстанції було призначено лінгвістичну експертизу.

Згідно висновку експерта від 24.07.2024 № СЕ-19-24/29203-ЛД «Текст позовної заяви про визнання недійсним рішення загальних зборів ОСББ «Григорія Сковороди» від 13.04.2023, адресованої Господарському суду Черкаської області по справі № 925/522/23, складеної та підписаної адвокатом Весеньовим Є. В. є фактичними твердженнями та оціночними судженнями».

Судом першої інстанції вірно враховано, що висновок експерта за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи складено кваліфікованим судовим експертом та у висновку зазначено, що експерт попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Крім того, як при розгляді справи судом першої інстанції, так і в суді апеляційної інстанції висновок за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи сторонами під сумнів не ставився.

Дослідивши наявний у справі висновок експетрта встановлено, що позов, який був предметом дослідження експерта, має у своїй структурі як твердження про факти, так і оціночні судження, а отже, їх не можна вважати фактологічними.

Разом з тим, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції, що поширена відповідачами у позовній заяві до господарського суду відносно юридичної особи ОСББ «Григорія Сковороди» інформація є оціночними судженнями. Спірна інформація є власною думкою відповідача ОСОБА_3 від імені якого діяв Весеньов Є. В., як адвокат, щодо діяльності ОСББ «Григорія Сковороди», критикою дій останнього з використанням провокативної риторики та інших мовно-стилістичних засобів, характерних для оціночних суджень.

Отже, судом першої інстанції вірно визначено, що позивачем у даній справі не доведено, що внаслідок подачі до господарського суду позову до ОСББ «Григорія Сковороди» відповідного змісту, було порушено його особисті немайнові права.

Аргументи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів, що виходить за межі повноважень суду апеляційної інстанції.

Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що вирішуючи спір, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані і підтверджуються письмовими доказами.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.

Згідно п. в ч. 1 ст. 382 ЦПК України в резолютивній частині постанови суду апеляційної інстанції зазначається розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами у порядку, визначеному ст. 137 ЦПК України.

Зокрема, розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання професійної правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання професійної правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджуються здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робі, виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання професійної правничої допомоги (п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 137 ЦПК України).

Суд під час вирішення питання про розподіл судових витрат може не тільки за наявності заперечення сторони проти розподілу витратна адвоката, а і за власної ініціативи, керуючись критеріями, що визначені ч. 3, ч. 5 та ч. 9 ст. 141 ЦПК України, не присуджувати стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, всі її витрати на професійну правову допомогу.

Аналогічна позиція відображена в п. 119 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2022 року № 922/1964/21.

Також, у постанові Верховного Суду від 13 травня 2021 року у справі № 903/277/20 зазначено, що оцінка обґрунтованості, пропорційності витрат на професійну правничу допомогу з урахуванням обсягу наданих адвокатом послуг, складністю справи, беручи до уваги, зокрема критерії реальності понесення адвокатських витрат, розумності їхнього розміру, співмірності, а також підтвердження таких витрат належними та допустимими доказами вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням конкретних обставин кожної справи.

Варто також зауважити, що витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено, чи тільки має бути сплачено. Дана позиція є усталеною і підтверджується численними постановами Верховного суду, зокрема, постановами Верховного Суду від 23 грудня 2021 року у справі №923/560/17, від 10 листопада 2021 у справі № 329/766/18, від 01 вересня 2021 у справі №178/1522/18.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем ОСОБА_3 , на підтвердження понесених ним витрат на професійну правничу допомогу у суді апеляційної інстанції, надано копію Договору про надання правничої допомоги від 23 квітня 2025 року, де у п. 1.4 визначено фіксований гонорар адвоката у розмірі 50000 грн, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 01.05.2025 на суму 50000 грн та ордер на надання правничої доплмоги ОСОБА_3 адвокатом Починком О. І.

Відповідачем ОСОБА_2 , на підтвердження понесених ним витрат на професійну правничу допомогу у суді апеляційної інстанції, також надано копію Договору про надання правничої допомоги від 22 квітня 2025 року, де у п. 2.4 визначено фіксований гонорар адвоката у розмірі 50000 грн, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 30.04.2025 на суму 50000 грн та ордер на надання правничої доплмоги ОСОБА_2 адвокатом Татариновим О. В.

Однак, колегія суддів вважає розмір витрат понесених на правничу допомогу завищеним, не співмірним із складністю справи, часом, витраченим адвокатами на виконання відповідних робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатами послуг та виконаних робіт, тому вважає за необхідне клопотання відповідачів про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу задовольнити частково та стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_3 по 5000 грн витрат на професійну правничу допомогу понесених ними в суді апеляційної інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27 грудня 2024 року залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 5000 грн витрат на правничу допомогу в суді апеляційної інстанції.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 5000 грн витрат на правничу допомогу в суді апеляційної інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, в порядку та за умов визначених ЦПК України.

Повний текст постанови складено17 червня 2025 року.

Головуючий Л. І. Василенко

Судді: Ю. В. Сіренко

Т. Л. Фетісова