Справа № 405/2455/25
Провадження №2/405/705/25
У Х В А Л А

12 травня 2025 року Суддя Подільського районного суду міста Кропивницького Іванова Л.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ПАТ «Кіровоградобленерго», третя особа начальник міських РЕМ Грабенко Андрій Дмитрович про спростування недостовірної інформації,-

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ленінського районного суду м.Кіровограда з позовом, в якому просить:

визнати недостовірною інформацію щодо пошкодження ним (позивачем) автовимикача;

зобов`язати відповідача ПАТ «Кіровоградобленерго» та третю особу начальника міських РЕМ Грабенка А.Д. спростувати недостовірну інформацію щодо пошкодження ним (позивачем) автовимикача.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

В свою чергу, при вирішенні питання про відкриття провадження за зазначеним вище позовом, при вивченні позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Зокрема, позовна заява, яка є заявою по суті справи, та з якою позивач звертається до суду в якій викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування повинна відповідати вимогам щодо змісту та форми заяви, передбачені ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У зв`язку з набранням 25 квітня 2025 року чинності Законом України від 26.02.2025 № 4273-IX «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів, зокрема, змінено найменування Ленінського районного суду міста Кіровограда на Подільський районний суд міста Кропивницького.

В той же час, зі змісту поданої позивачем позовної заяви вбачається, що позивачем ОСОБА_1 не зазначено правильне найменування суду першої інстанції; не зазначено повне найменування юридичної особи, ідентифікований код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а так само не зазначено місце перебування, поштовий індекс третьої особи начальника міських РЕМ Грабенка А.Д., свій реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету всіх учасників справи.

Крім того, згідно з п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

За своєю юридичною природою позов - матеріально-правова вимога до суду заінтересованої особи (позивача) про здійснення правосуддя в цивільній справі на захист прав, свобод чи інтересів, порушених або оспорюваних іншою особою (відповідачем).

Згідно із ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Третіми особами, в свою чергу, можуть бути: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору (ст.52 ЦПК України) та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (ст.53 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

В свою чергу, в позовній заяві в якості третьої особи позивачем зазначено начальника міських РЕМ Грабенка Андрія Дмитровича, при цьому, в позовній заяві позивачем ОСОБА_1 не зазначено на стороні позивача або відповідача виступає третя особа та підстави залучення вказаної особи до участі у справі.

Крім того, зі змісту заявлених позовних вимог вбачається, що позивач, зокрема, просить зобов`язати відповідача ПАТ «Кіровоградобленерго» та третю особу начальника міських РЕМ Грабенка А.Д. спростувати недостовірну інформацію щодо пошкодження ним автовимикача, на підставі чого позивачу необхідно уточнити суб`єктний склад учасників справи, зокрема відповідачів.

Окремо, суд звертає увагу позивача ОСОБА_1 , що неконкретизованість позовних вимог може викликати в подальшому ускладнення судового розгляду справи по суті. Так, відповідно до ч. 1 ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Також позивач жодним чином не обґрунтував, якими саме діями чи бездіяльністю відповідача ПАТ «Кіровоградобленерго» порушуються, не визнаються чи оспорюються будь-які його (позивача) права.

Крім того, відповідно до ч.1, 2 ст.30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому медіа з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду.

За своїм характером судження є розумовим актом, що має оціночний характер та виражає ставлення того, хто говорить, до змісту висловленої думки й напряму, що пов`язано з такими психологічними станами, як віра, впевненість чи сумнів.

Отже, будь-яке судження, яке має оціночний характер, будь-яка критика та оцінка вчинків, вираження власних думок щодо якості виконуваних публічних функцій, отриманих результатів тощо, не є підставою для захисту права на повагу честі, гідності та ділової репутації та, відповідно, не є предметом судового захисту.

Вирішуючи справи про захист честі, гідності та ділової репутації, суди повинні перевіряти, чи містить інформація, що стала підставою для звернення до суду, конкретні життєві обставини, фактичні твердження. Якщо зміст та характер досліджуваної інформації свідчить про наявність фактів, така інформація або її частина не може вважатись оціночним судженням, оскільки є не результатом суб`єктивної оцінки, а відображенням об`єктивної істини, що може бути встановлена в судовому порядку.

Суд наголошує, що відповідно до абз. 1 п. 6 Постанови пленуму Верховного суду України № 1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» (далі - Постанова) позови про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред`явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім`ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права.

Згідно із абз. 1 п. 25 Постанови спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. У разі, якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію.

Разом з цим, позовна заява не відповідає п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки з прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем не конкретизовано позовні вимоги, а саме: не зазначено ким саме, де, коли, як в який спосіб була поширена недостовірна інформація про позивача, а також не зазначено, яким способом суд має спростувати інформацію, яку позивач просить визнати недостовірною.

Також, в порушення вимог ч. 3 ст. 175 України, позивачем в позовній заяві не зазначено: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України); відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися (п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України); зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України); попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України); підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

З огляду на викладене вище, усунення зазначених недоліків позовної заяви передбачає подання позивачем позовної заяви в новій редакції.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Встановлено, що позивачем при пред`явленні позову до суду вимоги ч. 4 ст. 175 ЦПК України не виконано, а відтак судовий збір не сплачено.

При цьому, із змісту позову встановлено, що позов містить позовну вимогу немайнового характеру: визнання недостовірною інформацію щодо пошкодження ним (позивачем) автовимикача та її (недостовірної інформації).

В свою чергу, правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розмір ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини 1 статті 4, підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Відповідно до частини 1 статті 4, підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб визначено в розмірі 3028 грн. 00 коп.

З огляду на зазначене вище, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1211 грн. 20 коп. (ставка судового збору для фізичних осіб становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, виходячи з розміру прожиткового мінімуму, встановленого на 01.01.2025 року, який становить 3028 грн.), надавши оригінал квитанції про сплату судового збору.

При цьому, суд зауважує, що залишення заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя з огляду на усталену практику Європейського суду з прав людини, оскільки, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 та 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що даний позов подано без додержання вимог, викладених в ст. 175 ЦПК України, то відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України він підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 175, ст. 177, ч. 1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ПАТ «Кіровоградобленерго», третя особа начальник міських РЕМ Грабенко Андрій Дмитрович про спростування недостовірної інформації, - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачу в установлений строк виправити зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки позовної заяви, а також сплатити судовий збір в розмірі 1211 грн. 20 коп., за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл/Поділ.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37918230; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0011569; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Подільський районний суд міста Кропивницького (назва суду, де розглядається справа), надавши оригінал квитанції про сплату судового збору.

Усунення вказаних недоліків передбачає подання позовної заяви в новій редакції, з її (позовної заяви) копіями відповідно до кількості учасників справи.

В разі невиконання вказаних вимог позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Подільського

районного суду

міста Кропивницького Лілія Андріївна Іванова