ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 22-ц/819/679/25
Єдиний унікальний номер справи: 516/263/22
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

19 червня 2025 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд в складі судді-доповідача Склярської І.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою Бєрьозки Юрія Володимировича, який діє від імені ОСОБА_1 , на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 14 травня 2025 року (під головуванням судді Кузьміної О.І.), у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Приватні інвестиції» про видачу дублікату виконавчого документу, по цивільній справі № 654/3103/15-ц за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Приватні інвестиції» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив:

14 травня 2025 року Херсонський міський суд Херсонської області постановив у зазначеній справі ухвалу, на яку 08 червня 2025 року Бєрьозка Ю.В., який діє від імені ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу, сформовану в системі «Електронний суд», в якій просить, зокрема, поновити строк на апеляційне оскарження.

Вказана апеляційна скарга зареєстрована судом апеляційної інстанції 11 червня 2025 року.

13 червня 2025 року витребувано матеріали вказаної цивільної справи, які надійшли до суду апеляційної інстанції 18 червня 2025 року.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.

Відповідно ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

При цьому поважними причинами пропущення строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або суттєво ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Відповідно до вимог ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

У справі "Устименко проти України" від 29 жовтня 2015 року Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В обґрунтування підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, особа, яка подала апеляційну скаргу зазначає наступні причини пропуску строку: у зв`язку із бойовими діями на території Херсонської області, ОСОБА_1 виїхав із сім`єю за кордон ще у 2022 році і наразі перебуває у Німеччині, де вимушений проходити процеси соціальної адаптації та перекваліфікації з метою подальшого працевлаштування; подання апеляційної скарги потребувало попереднього узгодження правової позиції; представник здійснює адвокатську діяльність на території м. Києва та Київської області; у період, на який припав строк оскарження, відбулось декілька масованих обстрілів з використанням БПЛА та ракет, що змушувало останнього перебувати в укриттях та впливало на подальший робочий розпорядок. Зокрема, подібні обстріли відбувались 24.05.2025, 25.05.2025, 26.05.2025 окрім того повітряні тривоги оголошувались і оголошуються і протягом робочого дня і є загальновідомою обставиною.

Разом з тим, наведені причини пропуску не можуть вважатися поважними, з таких підстав.

Виїзд ОСОБА_1 у 2022 році за кордон , перебування його у Німеччині та вимушене проходження процесу соціальної адаптації та перекваліфікації з метою подальшого працевлаштування не перешкоджало ОСОБА_1 здійснювати захист своїх прав у порушеному ТОВ «Фінансова компанія «Приватні інвестиції» питанні про видачу дублікату виконавчого документу, шляхом подання апеляційної та касаційної скарги через свого представника, що свідчить про те, що Хижняк С.Ю, достовірно обізнаний про судовий процес, а тому має слідкувати за ходом його провадження з метою дотримання процесуальних строків на здійснення процесуальних дій.

Узгодження правової позиції, здійснення представником адвокатської діяльність на території м. Києва та Київської області не є поважними причинами для поновлення пропущеного строку, з урахуванням завчасного укладення договору на правову допомогу, повторного розгляду заяви судом першої та апеляційної інстанцій після перегляду судом касаційної інстанції, та вільного вибору адвоката на місце здійснення адвокатської діяльності.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 грудня 2022 року у справі № 990/102/22 (провадження № 11-119заі22) вказано, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку (пункт 58).

Поважними визнаються лише обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій. Натомість у справі, яка переглядається, скаржник як у заяві про поновлення строку звернення до суду, так і в апеляційній скарзі не вказав, які саме об`єктивні поважні (непереборні) причини унеможливили його звернення до суду у встановлений процесуальним законодавством строк. Позивач не навів змістовних і вагомих доводів щодо вчинення ним всіх необхідних і можливих дій, які вказують на бажання реалізувати його процесуальні права з метою їх захисту в судовому порядку; не довів, що в цій справі можливість вчасного подання ним позовної заяви не мала суб`єктивного характеру, тобто не залежала від його волевиявлення. Натомість пропуск строку на звернення до суду через пасивну поведінку скаржника щодо реалізації процесуальних прав і небажання їх реалізувати в повній мірі в цьому випадку не є поважною причиною пропуску строку (пункт 74).

Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 15.02.2023 № 554/4001/17.

Тобто, введення воєнного стану (повітряні тривоги) могло унеможливити дотримання строку на апеляційне оскарження та могло б бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку, однак відповідних доводів та доказів на їх підтвердження скаржник до суду не надав.

Посилання скаржника, що у період, на який припав строк оскарження, відбулось декілька масованих обстрілів з використанням БПЛА та ракет, що змушувало останнього перебувати в укриттях та впливало на подальший робочий розпорядок (зокрема, 24.05.2025, 25.05.2025, 26.05.2025) окрім того повітряні тривоги оголошувались і оголошуються і протягом робочого дня, не можуть бути основною та поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної. Більш того, тривоги оголошуються у різних регіонах України, та не носять постійного, безперервного характеру.

Оголошений в Україні військовий стан, загальновідома інформація про масовані обстріли міст України, у тому рахунку м. Києва, вкрай загальновідома небезпекова ситуація в м. Херсоні, наразі є тими подіями, які безперервні, а тому не можуть вважатися причиною для пропуску строку на апеляційне оскарження.

Суд звертає увагу, що ОСОБА_1 та представник ОСОБА_2 зареєстровані в системі «Електронний суд», що забезпечило отримання оскаржуваної ухвали суду електронній формі.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції, про захист прав людини і основоположних свобод, щодо справедливого розгляду в такому його елемент, як правова визначеність.

Отже, апелянту пропонується зазначити інші поважні причини для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Суд звертає увагу, що відповідно ч. ч. 1, 4 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (ч. 7 ст. 14 ЦПК України).

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Оскільки скаржник зареєстрував електронний кабінет, всі документи будуть направлятися в їх електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, а не у паперовому вигляді.

Оскільки подана апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 357 ЦПК України, її слід залишити без руху та запропонувати скаржнику усунути недоліки у встановлений судом строк.

Керуючись статтями 354, 356-357 ЦПК України, суд,

постановив:

Відмовити у задоволені клопотання Бєрьозки Юрія Володимировича, який діє від імені ОСОБА_1 , про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Апеляційну скаргу Бєрьозки Юрія Володимировича, який діє від імені ОСОБА_1 , на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 14 травня 2025 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк для подачі до суду апеляційної інстанції, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, для надання обґрунтованої заяви про поважність інших причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Роз`яснити скаржнику, що невиконання вимог ухвали суду - є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Відповідний документ скаржник має подати до Херсонського апеляційного суду (адреса: вул. 295 Херсонської стрілецької дивізії, 1-а, м. Херсон), або через електронний кабінет, з посиланням на номер провадження № 22-ц/819/679/25.

Копію ухвали направити скаржнику, для відома та виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Херсонського апеляційного суду І.В. Склярська