Номер провадження: 22-ц/813/3893/25
Справа № 522/5576/24
Головуючий у першій інстанції Бондар В. Я.
Доповідач Вадовська Л. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.06.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого (судді-доповідача) - Вадовської Л.М.,

суддів - Комлевої О.С., Сегеди С.М.,

за участю секретаря - Венжик Л.С.,

переглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи справу №522/5576/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третьої особи ОСОБА_4 про поділ майна подружжя, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 про поділ майна подружжя за апеляційною скаргою представника ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 17 грудня 2024 року у складі судді Бондара В.Я., -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 , звернувшись 11 квітня 2024 року до суду з вищеназваним позовом, просив визнати спірне майно (шість квартир, нежитлове приміщення, два машиномісця, грошові кошти) спільною сумісною власністю подружжя, поділити майно подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (т.1 а.с.1-4).

Ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси від 23 квітня 2024 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 про поділ майна подружжя (т.1 а.с.55-56).

Відповідач ОСОБА_2 , звернувшись 01 серпня 2024 року до суду з зустрічним позовом, просила визнати спірне майно (дві квартири, дві земельні ділянки, машиномісце, майнові права на два торгових місця) спільною власністю подружжя, поділити майно подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (т.1 а.с.145-153).

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 02 жовтня 2024 року, постановленою в судовому засіданні без оформлення окремим процесуальним документом, зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 про поділ майна подружжя прийнято до спільного провадження з первісним позовом ОСОБА_1 про поділ майна подружжя (т.2 а.с.72-75).

19 листопада 2024 року позивач ОСОБА_1 подав заяву про збільшення позовних вимог (т.2 а.с.94-99).

19 листопада 2024 року відповідач ОСОБА_2 подала заяву про зміну предмета зустрічного позову (т.2 а.с.110-117).

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 19 листопада 2024 року, постановленою в судовому засіданні без оформлення окремим процесуальним документом, заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог прийнято до провадження (т.2 а.с.175-178).

09 грудня 2024 року представник ОСОБА_6 в інтересах відповідач ОСОБА_2 подав заяву про зміну предмета зустрічного позову, залучення до участі у справі співвідповідача за зустрічним позовом та третьої особи (т.3 а.с.90-95, т.4 а.с.3-150).

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 17 грудня 2024 року:

прийнято до провадження суду заяву представника ОСОБА_6 в інтересах відповідача ОСОБА_2 про зміну предмету зустрічного позову від 09 грудня 2024 року в частині вимог пунктів 1-4 пункту 1 заяви;

відмовлено у прийнятті до провадження заяви представника ОСОБА_6 в інтересах відповідача ОСОБА_2 про зміну предмету зустрічного позову від 09 грудня 2024 року в частині вимог підпункту 5 пункту 1 заяви, а саме витребування у ТОВ «Гудхаус-Буд» на користь ОСОБА_2 земельної ділянки площею 0,0316 га, кадастровий номер :04:001:0652 та земельної ділянки площею 0,0293 га, кадастровий номер :04:001:0611 (т.4 а.с.157-158).

Висновок суду мотивовано в частині відмови тим, що, подавши 09 грудня 2024 року заяву про зміну предмета зустрічного позову, представник ОСОБА_6 в інтересах відповідача ОСОБА_2 змінив предмет позову в частині пунктів 1-4, оскільки ці вимоги стосуються поділу майна подружжя, в той час як в частині вимог про витребування земельних ділянок змінюється не лише предмет позову, а й підстави позову, тому у прийнятті до провадження заяви про зміну предмета позову в частині витребування майна від товариства належить відмовити.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 10 лютого 2025 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу суду від 17 грудня 2024 року.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_2 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати в частині відмови у прийнятті до провадження вимог підпункту 5 пункту 1 заяви про зміну предмету зустрічного позову від 09 грудня 2024 року, а саме в частині витребування у ТОВ «Гудхаус-Буд» на користь ОСОБА_2 земельної ділянки площею 0,0316 га, кадастровий номер :04:001:0652, земельної ділянки площею 0,0293 га, кадастровий номер :04:001:0611, та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду зазначених вимог заяви про зміну предмета зустрічного позову (т.4 а.с.184-192).

За змістом вимог апеляційної скарги незаконність і необґрунтованість ухвали з підстав порушення норм процесуального права полягає у наступному. Витребування спірних земельних ділянок в особисту приватну власність ОСОБА_7 (не у спільну сумісну власність подружжя ОСОБА_8 ) можливе лише за умови одночасного вирішення вимог про поділ майна подружжя і залишення земельних ділянок ОСОБА_2 . Вимоги щодо спірних земельних ділянок були об`єднані, так як вони є нерозривно пов`язаними, задоволення другої з них (про витребування у чинного недобросовісного набувача) залежить від вирішення першої (про визнання права власності у порядку поділу майна подружжя), а вирішення першої неможливе без одночасного вирішення другої, тобто такі вимоги неможливо роз`єднати, провадження за однією з них неможливо зупинити до вирішення справи за іншою, так як вони є взаємозалежними. Ухвала суду в оскаржуваній частині надає одному з подружжя можливість штучно вивести спільне майно, що підлягає поділу, на користь пов`язаної особи для унеможливлення залишення його іншому з подружжя (колишнього подружжя), а останній, у свою чергу, не зможе повернути це майно попри очевидну недобросовісність застосованої при нього схеми.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_9 в інтересах ОСОБА_1 заперечення щодо змісту і вимог апеляційної скарги обґрунтовує неспроможністю доводів та відповідністю оскаржуваної ухвали нормам процесуального права. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом. Заяву про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави) і норми права (юридичні підстави), які позивач первісно не визначав підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами. ОСОБА_10 , звертаючись із заявою про зміну предмета зустрічного позову, окрім вже заявленої вимоги про визнання за нею в порядку поділу майна подружжя права власності на земельні ділянки, вважала, що для відновлення прав на земельні ділянки буде ефективним застосувати спосіб захисту у вигляді витребування майна з незаконного володіння. За такої умови правовими підставами звернення до суду за захистом порушених прав ОСОБА_2 вже визначено статтю 387 ЦК України. Отже, заява про зміну предмету позову в частині земельних ділянок є новим позовом, оскільки в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (витребування з чужого незаконного володіння) та одночасно на обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), інший відповідач та інші норми права (юридичні підстави), які позивач первісно не визначала підставою зустрічного позову, що сукупно дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами. Такий висновок узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, сформованою у постанові від 24 квітня2024 року у справі №657/1024/16-ц (т.4 а.с.224-226).

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення з огляду на наступне.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про поділ майна подружжя.

ОСОБА_2 звернулась до суду із зустрічним позовом про поділ майна подружжя.

09 грудня 2024 року представник ОСОБА_6 в інтересах відповідач ОСОБА_2 подав заяву про зміну предмета зустрічного позову, залучення до участі у справі співвідповідача за зустрічним позовом та третьої особи, у якій окрім вимог щодо поділу майна подружжя, заявлено вимоги до відповідача ТОВ «Гудхаус-Буд» про витребування з чужого незаконного володіння на користь ОСОБА_2 земельної ділянки площею 0,0316 га, кадастровий номер :04:001:0652 та земельної ділянки площею 0,0293 га, кадастровий номер :04:001:0611.

Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей 55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Згідно визначеного статтею 13 ЦПК України принципу диспозитивності цивільного судочинства суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів предмета і підстав позову.

Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах неодноразово зазначала, що предмет позову це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права або охоронюваного законом інтересу (постанова від 12 червня 2019 року у справі №487/10128/14-ц, постанова від 11 вересня 2019 року у справі №487/10132/14-ц, постанова від 24 квітня 2024 року у справі №657/1024/16-ц).

Позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження (п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України).

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі (ч.3 ст.49 ЦПК України).

Велика Палата Верховного суду у постанові від 24 квітня 2024 року у справі №657/1024/16-ц (провадження №14-5цс23) виснувала, що у разі надходження до суду такої заяви суд, виходячи з її змісту а також змісту раніше поданої позовної заяви, конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Оскільки предмет позову кореспондується зі способами захисту права, які визначені, зокрема, статтею 16 ЦК України, то зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права в межах спірних правовідносин, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Водночас як збільшення або зменшення розміру позовних вимог треба розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Збільшенням розміру позовних вимог може бути заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені в тексті позовної заяви.

Заяву про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави) і норми права (юридичні підстави), які позивач первісно не визначив підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

При цьому при поданні такої заяви позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Стаття 188 ЦПК України містить правила об`єднання і роз`єднання позовів.

Згідно із частиною першої статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька позовних вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основані та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Однак таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після порушення провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2024 року у справі №657/1024/16-ц (провадження №14-5цс23) зазначила, що оскільки положення частини третьої статті 49 ЦПК України виключають можливість одночасної зміни предмета і підстав позову, то в разі подання позивачем заяви у підготовчому засіданні, направленої на одночасну зміну предмета і підстав позову, суд повинен відмовити у прийнятті такої заяви та повернути заявникові. Водночас позивач не позбавлений прав звернутися до суду з новим позовом у встановленому законом порядку.

ОСОБА_2 звернулась до суду із зустрічним позовом про поділ з ОСОБА_1 майна подружжя, позовні вимоги обґрунтувала статтями 69, 71 СК України.

В заяві про зміну предмета зустрічного позову окрім позовної вимоги про поділ з ОСОБА_1 майна подружжя ОСОБА_2 заявила вимогу до ТОВ «Гудхаус-Буд» про витребування майна з чужого незаконного володіння, яку обґрунтувала статтею 387 ЦК України.

Позовна вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння є самостійною матеріально-правовою вимогою, а отже новим позовом, обґрунтованим іншими обставинами (фактичні підстави) та нормами матеріального права (юридичні підстави), пред`явленими до іншого відповідача, які первісно не визначались підставою позову про поділ майна подружжя.

Суд першої інстанції правильно відмовив у прийнятті заяви ОСОБА_2 про зміну предмета зустрічного позову в частині позовних вимог про витребування майна з чужого незаконного володіння. Такий висновок суду відповідає нормам процесуального права, узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, сформульованою у постанові від 24 квітня 2024 року у справі №657/1024/16-ц, та чинною судовою практикою Верховного Суду.

Правові та процесуальні підстави для скасування ухвали суду в оскаржуваній частині відсутні.

Керуючись ст.ст.367, 369, п.1 ч.1 ст.374, ст.ст.375, 381, 382, 383, 384, 390 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 17 грудня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третьої особи ОСОБА_4 про поділ майна подружжя, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 про поділ майна подружжя в частині відмови у прийнятті до провадження заяви від 09 грудня 2024 року про зміну предмету зустрічного позову щодо вимог підпункту 5 пункту 1 заяви залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення.

Постанова оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повну постанову складено 19 червня 2025 року.

Головуючий Л.М.Вадовська

Судді О.С.Комлева

С.М.Сегеда