Провадження №2/760/1777/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва

у складі головуючого - судді Аксьонової Н.М.,

з участю секретаря судового засідання Омельян Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войтовський Валентин Сергійович, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войтовський В.С., в якому просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом та за законом після смерті її ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся - ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді 1/2 частки квартири, що розташована в АДРЕСА_1 .

Згідно заповіту, складеного 09 червня 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Петровою І.Г., 1/2 частки квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , спадкодавець заповів позивачу.

04 жовтня 2023 року позивач подала заяву про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 , однак приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войтовським В.С. надано відмову, яка мотивована тим, що заявником пропущено встановлений законодавством строк на прийняття спадщини та не надано документального підтвердження доказів постійного проживання зі спадкодавцем, як це передбачено ч.3 ст.1268 ЦК України.

Несвоєчасне звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини пов`язане з запровадженням карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, військовою агресією РФ на території України та внутрішнім переміщенням. Постійними повітряними тривогами та небезпекою для життя, а також депресивним розладом здоров`я. Через активні бойові дії на території Київської області та задля убезпечення життя 08 березня 2022 року позивач разом із сім`єю переїхала в село Дибинці Богуславської міської громади Обухівського району Київської області. Обставини, пов`язані з військовою агресією в державі, створювали їй перешкоди для своєчасного подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи те, що позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті її баби та бажає прийняти спадщину, однак, позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після його смерті в позасудовому порядку, вона звернулася до суду за захистом своїх прав.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 жовтня 2023 року справу розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2023 року справу прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

08 лютого 2024 року від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради.

05 березня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Ярошенко С.М. подав до суду додаткові письмові пояснення, в яких зазначив, що позивач є єдиним спадкоємцем померлої, інших спадкоємців немає. Крім того, просить суд врахувати ту обставину, що пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Більше того, позивач вважала, що діє у відповідності до вимог чинного законодавства, керуючись постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», розуміючи для себе, що строк для прийняття спадщини продовжений, інших спадкоємців немає та є чинний заповіт в державному реєстрі.

Ухвалою від 19 квітня 2024 року було витребувано від Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

21 червня 2024 року до суду від Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори надійшли витребувані документи, а саме відповідь про те, що згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру від 11 червня 2024 року №7727399 та №77272294 після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 20 вересня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлялася належним чином, однак представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій зазначив, що підтримує позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, у поданому до суду відзиві просив слухати справу у його відсутність, просив ухвалити рішення згідно чинного законодавства.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войтовський В.С. в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, однак подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій не заперечував щодо задоволення позовних вимог.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

З`ясувавши доводи та аргументи сторін, обставини, на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення, дослідивши зібрані у справі докази, суд прийшов до такого висновку.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_1 від 10 вересня 1948 року, копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 від 03 серпня 1968 року та копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_3 , виданим повторно 13 жовтня 2023 року.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданим Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 02 січня 2022 року, серії НОМЕР_4 .

09 червня 2017 року ОСОБА_2 було складено заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Петровою І.Г., відповідно до якого, ОСОБА_2 заповіла ОСОБА_1 1/2 частину квартири номер АДРЕСА_3 , яка належить їй на підставі договору дарування. Посвідченого 5-ю Київською державною нотаріальною конторою 22.06.1996 року №7с-353.

ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського В.С. із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Однак, листом приватного нотаріуса в№365/01-16 від 04 жовтня 2023 року їй було повідомлено про неможливість на даний час відкриття спадкової справи за її заявою, у зв`язку з відсутністю у неї відповідних посвідчуючи документів, що підтверджують факт прийняття спадщини у порядку ч.3 ст.1268 ЦК України та роз`яснено право на звернення до суду із заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач, звернувшись до суду з указаним позовом, просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці з дня набрання рішенням законної сили, посилаючись на те, що пропустила строк з поважних причин.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частиною другою статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно з частиною першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Частинами першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Як встановлено судом з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №77272399 від 11 червня 2024 року та №77272294 від 11 червня 2024 року, після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можливе за наявності таких умов: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 6121447св19).

Водночас, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З викладеного вбачається, що спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Крім того, Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Такий висновок зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 13 березня 2020 року у постанові у справі № 314/2550/17.

Так, представник позивача зазначає, що несвоєчасне звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини викликане введенням запровадженням карантинних обмежень, пов`язаних з поширенням короно вірусної хвороби COVID-19, запровадженням воєнного стану та активними бойовими діями на території Київської області, що змусили позивача переїхати в с. Дибинці Богуславської міської громади Київської області.

24 лютого 2022 року Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб до 26 березня 2022 року.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», на усій території України з 12 березня 2020 року по 03 квітня 2020 року встановлено карантин, відповідно до статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року Кабінет Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20 березня 2020 року №242 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантин продовжено до 24 квітня 2020 року, постановою №291 від 22 квітня 2020 року - до 11 травня 2020 року, постановою №343 від 04 травня 2020 року - до 22 травня 2020 року, постановою №392 від 20 травня 2020 року - до 31 липня 2020 року, а постановою від 22 липня 2020 року №641 - з 01 серпня до 31 грудня 2020 року. В подальшому карантин на території України неодноразово продовжувався.

24 лютого 2022 року Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб до 26 березня 2022 року.

Указ Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 25 квітня 2022 року.

Указ Президента України від 18.04.2022 № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 25 травня 2022 року.

Указ Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 23 серпня 2022 року.

Указ Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 21 листопада 2022 року.

Указ Президента України від 07.11.2022 № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 19 лютого 2023 року.

Указ Президента України від 06.02.2023 № 58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 20 травня 2023 року.

Указ Президента України від 01.05.2023 № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 18 серпня 2023 року.

Указ Президента України від 26.07.2023 № 451/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 16 листопада 2023 року.

Постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 до п.3 постанови КМУ № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 були внесені зміни відповідно яких на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється» замінити словами «перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці».

Як зазначає позивач, вона пропустила встановлений строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , оскільки постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 до п.3 постанови КМУ № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 були внесені зміни відповідно до яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що строк на прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, а саме через введення на території України воєнного стану, особливістю роботи нотаріусів під час воєнного стану та на території зони бойових дій, що завадило позивачу особисто подати нотаріусу заяву.

Встановлені обставини у своїй сукупності об`єктивно перешкоджали позивачу звернутися до нотаріуса із заявою.

Крім того, позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем померлої ОСОБА_2 і суд враховує висновок Верховного Суду, викладений в постанові від 04.03.2020 по справі №133/1880/18, щодо свободи заповіту як фундаментального принципу спадкового права.

Згідно з вимогами статей 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до частини шостої статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідач наведені позивачем обставини не спростував.

Враховуючи викладене, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що строк на прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин та у зв`язку із обставинами, які перебували поза її волею, а тому позов необхідно задовольнити та встановити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці. Такий строк, на думку суду, буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Керуючись статтями 2, 10, 12, 13, 15, 141, 76-81, 89, 258, 263, 264, 265, 273, 280, 284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо (ч.1 ст.355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст.354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 ЦПК України (ч.3 ст.354 ЦПК України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано (ч.1 ст.273 ЦПК України).

Відомості щодо учасників справи:

позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса проживання: АДРЕСА_4 ;

відповідач - Київська міська рада, місцезнаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войтовський Валентин Сергійович, місцезнаходження: АДРЕСА_5 .

Суддя Солом`янського

районного суду міста Києва Н.М. Аксьонова