Справа № 643/8813/25
Провадження № 2/643/4188/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2025 м. Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Поліщук Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів на утримання дітей,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Салтівського районного суду міста Харкова із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів на утримання дітей, в якому прохає: зменшити розмір аліментів, стягнутих з ОСОБА_1 , рішенням Московського районного суду м. Харкова від 28 липня 2015 року у справі № 643/9386/15-ц, на користь ОСОБА_2 на утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 1/6 частини всіх видів мого заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення ним повноліття; зменшити розмір аліментів, стягнутих з ОСОБА_1 , заочним рішенням Комсомольського міського суду Полтавської області від 25 січня 2024 року у справі № 534/2530/23, на користь ОСОБА_3 на утримання сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 до 1/6 частини всіх видів мого заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення ним повноліття.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Законом України «Про судовий збір» визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно з п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2025 року складає 3 028 грн.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір»).

Позовна заява містить дві вимоги дві немайнового характеру.

Позивачем до позовної додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1211 грн. 20 коп., тобто сплачено судовий збір за одну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи викладене позивачу необхідно сплатити судовий збір за другу вимогу немайнового характеру у розмірі 1211 грн. 20 коп. Оригінали квитанції про сплату судового збору надати до суду.

Судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Московського районного суду м. Харкова, а саме: отримувач коштів ГУК Харків обл./м.Харків/Салтіввсь/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача 899998, р/р UA0020657, код класифікації доходів бюджету 2030101).

Крім того, позивач зазначає відповідачами ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_1 та ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідно до інформаційного довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 05.06.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , значиться зареєстрованими: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , але посилання на цей факт матеріали справи не містять, незважаючи на те, що позивач звертається з позовом до ОСОБА_7 .

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак, практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності позовних заяв.

У рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 Конституційний Суд України встановив, що конституційне право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, залишення позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись ст. ст.185, 258-261, 353-355 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів на утримання дітей - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Т.В. Поліщук