Справа № 758/7303/24
Провадження № 2-во/761/114/25
У Х В А Л А

про виправлення описки

05 червня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Фролової І. В.,

секретаря судового засідання - Бордусенка Б. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду заяву представника ОСОБА_1 - Проценка О.В. про виправлення описки в рішенні суду від 11 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України, Офісу Генерального прокурора про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України, Офісу Генерального прокурора про скасування арешту майна.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 11 березня 2025 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України, Офісу Генерального прокурора про скасування арешту майна задоволено чатсково.

На адресу суду надійшла заява представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні суду від 11 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України, Офісу Генерального прокурора про скасування арешту майна.

У своїй заяві вказує, що у рішенні суду було допущено описку, а саме по тексту рішення, в абзаці другому резолютивної частини рішення зазначено «Скасувати арешт на вклади, цінності, рухоме, нерухоме майно ОСОБА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , де б воно не знаходилося, накладений 02.10.2007 року постановою старшого слідчого з ОВС Слідчого управління ПМ ДПА України Панасюка С.П. у кримінальній справі № 69- 25».

Разом з тим, вірним ім`ям особи, арешт з майна якої скасовано даним рішенням є ОСОБА_1 .

У відповідності до положень ч. 2 ст. 269 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути питання про внесення виправлень без повідомлення учасників справи про час та місце слухання справи.

Сторони в судове засідання не викликалися.

Дослідивши обставини викладені у заяві, перевіривши матеріали справи, суд доходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Як слідує з матеріалів справи, постановою від 02.10.2007 року винесену старшим слідчим з ОВС Слідчого управління ПМ ДПА України Панасюком С.П. у кримінальній справі № 69-25, якою було накладено арешт на вклади, цінності, рухоме, нерухоме майно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , де б воно не знаходилося.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо майна ОСОБА_1 , постановою старшого слідчого в ОВС слідчого управління ПМ ДПА України Панасюка С.П. від 02.10.2007 накладено по кримінальній справі № 69-25 арешт на вклади, цінності, рухоме, нерухоме майно обвинуваченого ОСОБА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , де б воно не знаходилося.

Відповідно до витягу з інформаційно-аналітичної системи "Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості" ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець(ка) Київ, Україна на території України станом на 07.06.2024 до кримінальної відповідальності не притягується, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває.

Обвинувальним висновком у кримінальній справі № 70-00175 затвердженим 01.10.2007 року прокурором, складений старшим слідчим з ОВС слідчого управління ПМ ДПА України Панасюком С.П., згідно якого даний висновок складений за обвинуваченням ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 201; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212; ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 366 КК України. Матеріалам кримінальної справи, яка залишилась після вилічення матеріалів кримінальної справи за обвинуваченням ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 201; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212; ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 366 КК України присвоєно № 69-25.

Таким чином, під час виготовлення рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 11 березня 2025 року судом було допущено помилку щодо по-батькові позивача.

Факт допущення зазначеної описки підтверджується матеріалами справи.

Вказана описка призводить до утруднення виконання рішення суду.

Таким чином, це є опискою в розумінні вимог ст. 269 ЦПК України, яка має бути виправлена.

Суд зауважує, що виправлення цієї арифметичної помилки не матиме наслідком зміни змісту та суті рішення, оскільки позовні вимоги так само залишаться задоволеними частково як і раніше (повністю - у частині визнання незаконним і скасування наказу, частково - у частині відшкодування судових витрат).

Враховуючи вищевикладене, зазначені описки, які є очевидними і сталися при виготовленні судового рішення, підлягають виправленню, а заява підлягає задоволенню.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. 269, 353-356 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні суду від 11 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України, Офісу Генерального прокурора про скасування арешту майна - задовольнити.

Виправити описку, допущену в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 11 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України, Офісу Генерального прокурора про скасування арешту майна, зазначивши по тексту рішення правильне првізвище, ім`я та по-батькові позивача - ОСОБА_1 .

Викласти 2 (другий) абзац резолютивної частини рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 31 серпня 2022 року наступним чином:

«Скасувати арешт на вклади, цінності, рухоме, нерухоме майно ОСОБА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , де б воно не знаходилося, накладений 02.10.2007 року постановою старшого слідчого з ОВС Слідчого управління ПМ ДПА України Панасюка С.П. у кримінальній справі № 69-25.».

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: