Справа № 161/1908/25
Провадження № 2/161/1694/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2025 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі :

головуючого - судді Філюк Т.М.

за участю секретаря судового засідання Романюк М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в :

29 січня 2025 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Колодяжна Наталія Вікторівна звернулася до суду з позовною заявою, поданою через систему "електронний суд" до відповідача Виконавчого комітету Луцької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її матір ОСОБА_4 . За життя спадкодавець на випадок свої смерті склала заповіт, яким все належне їй майно, у тому числі належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_1 заповіла в рівних частинах дочці ОСОБА_1 та онуці ОСОБА_3 . Приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Волинської області Ариванюк Н.А. постановою від 30 грудня 2024 року було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, встановленого законом. Вказує, що пропустила строк звернення з заявою до нотаріуса з поважних причин, адже перебувала за кордоном, також змушена була виїжджати до дочки, яка хворіла тривалий час.

Просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці.

Ухвалою судді від 31 січня 2025 року відкрито загальне позовне провадження у справі з призначенням підготовчого засідання.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду від 02 квітня 2025 року замінено первісного відповідача виконавчий комітет Луцької міської ради на належних відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3

Від позивача, через канцелярію суду, надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.

Від відповідачів, через канцелярію суду, надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, не заперечують щодо задоволення позову.

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до заповіту, складеного 04 лютого 2014 року на випадок свої смерті ОСОБА_4 все належне їй майно, у тому числі належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_1 заповіла в рівних частинах дочці ОСОБА_1 та онуці ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 після одруження 24 вересня 2017 року змінила прізвище на ОСОБА_3 .

Приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Волинської області Ариванюк Н.А. постановою від 30 грудня 2024 року було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, встановленого законом.

Як стверджує позивач вона не змогла вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини за законом з поважних причин, а саме з 29.07.2021 по 09.10.2023 вона перебувала а кордоном та періодично виїжджала у зв`язку з хворобами дочки ОСОБА_7 , так як необхідні були додаткові кошти для лікування. Дані обставини також підтверджуються дослідженими по справі доказами.

З дослідженого судом витягу з спадкового реєстру вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У Постанові № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного суду України роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно п.24 Постанови Пленуму ВСУ від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Положеннями статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено: «Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

За ст.6 Європейської конвенції з прав людини визнається право людини на доступ до правосуддя, а за ст.13 - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

З врахування наданих позивачем доказів, суд вважає, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, а тому вимоги підлягають задоволенню шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 89, 175, 265 ЦПК України, на підставі ст.ст. 1222, 1261, 1268,1272 ЦК України, суд,

у х в а л и в :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Дата складання повного тексту рішення 09 червня 2025 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Т.М.Філюк