Провадження № 2/641/697/2025 Справа № 641/6614/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2025 року м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді Щепелевої Г.М.,

за участю секретаря судового засідання - Рікунової Є.Е.,

представника позивача - Борисової І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу №641/6614/24 за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Харківської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального кругу Іванова Ольга Сергіївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визначення їй додаткового строку - три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини.

Послалася на те, що її рідний брат ОСОБА_2 22 березня 2017 року за договором купівлі-продажу придбав квартиру АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Мати позивача ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_3 на момент смерті ОСОБА_2 була зареєстрована з ним за однією адресою та фактично прийняла спадщину після смерті ОСОБА_2 , але не отримала свідоцтво про право на спадщину. ОСОБА_3 за життя 7 липня 2023 року склала заповіт на користь позивача, заповівши їй все належне майно, заповіт посвідчений 7 липня 2023 року приватним нотаріусом ХМНО Погрібною Т.П., зареєстрований в реєстрі за № 630. Спадкове майно після смерті матері складається з квартири АДРЕСА_1 . Після смерті матері 17.12.2023 року позивач повинна була відповідно до ст. 1270 ЦК України подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини в 6 місячний строк - до 17.06.2024 року, але нотаріус їй в телефонному режимі повідомила, що згідно п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Позивач зрозуміла, що строк продовжується до 17.10.2024 року, і коли вона 23.08.2024 року звернулась з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, нотаріус листом № 208/01-16 від 28.08.2024 року відмовила в прийнятті заяви, оскільки позивач пропустила 6-місячний строк для прийняття спадщини. З огляду на викладені обставини позивач змушена звернутись до суду із позовом про визначення їй додаткового строку на прийняття спадщини.

30 вересня 2024 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху.

10 жовтня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

10 грудня 2024 року ухвалою суду клопотання представника повивача про витребуванню доказів задоволено.

18 грудня 2024 року до суду через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в яких він просив відмовити у задоволенні позовних вимог посилаючись на те, що позивачем не вказано жодної обґрунтованої поважної причини, пов`язаної з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення дій із прийняття спадщини. Необізнаність позивача щодо строків на прийняття спадщини не може бути поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини.

10 лютого 2025 року представником позивача через систему «Електронний суд» подано заяву про зміну предмету позову, в якій вона просить надати позивачу додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини три місяці для прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , посилаючись на постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №676/47/21 (провадження №61-8014св22), від 25.01.2023 року.

26 лютого 2025 року ухвалою суду прийнято заяву про зміну предмету позову та задоволено клопотання представника повивача про витребування доказів.

15 квітня 2025 року ухвалою суду закрито підготовче судове засідання та справу призначено до судового розгляду.

Позивач в судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив.

Третя особа в судове засідання не з?явилася до суду надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Суд, вислухавши думку представника повивача, дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні їм правовідносини, оцінивши кожний доказ окремо та у їх сукупності та взаємозв`язку, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи судом встановлено, що 07.07.2023 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Погрібною Т.Р. за р. № 630 посвідчено заповіт, відповідно до якого ОСОБА_3 заповіла все своє майно позивачу ОСОБА_1 .

ОСОБА_3 є рідною матір?ю позивача, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний брат позивача ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 22.12.2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис № 12591.

Відповідно до договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шуть О.Г., рег. № 2135, квартира АДРЕСА_1 , на праві власності належала ОСОБА_2 .

Згідно із інформаційною довідкою з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 19.09.2014 року ОСОБА_3 станом на 18.12.2022 року (на день смерті ОСОБА_2 ) була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 виданого повторно 15.08.2024 року Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 14251.

Як вбачається з наданих приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Івановою О.С. документів стосовно звернення ОСОБА_1 , позивач 23.08.2024 року звернулася з заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Листом № 208/01-16 від 28.08.2024 року приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Іванова О.С. відмовила в прийнятті заяви позивача ОСОБА_1 щодо прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , оскільки позивач пропустила встановлений ст. 1268 ЦК України 6-місячний строк для прийняття спадщини.

Згідно із Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру спадкова справа після ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , не заводилася, свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Відповідно до статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частинами 1,3 статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За змістом частини 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно зі статтею 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1статті 1270 ЦК України).

Відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України(далі -ЦК України) за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст.1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Аналіз наявної судової практики з питання визначення додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини, а саме: тривала хвороба спадкоємця; перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо.

Окрім того, відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 року у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Разом з тим, відповідно до ст. 64 Конституції України, ст. ст.12-1, 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», ст. ст. 7, 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28.02.2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 06.03.2022) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану.

Відповідно до змін внесених 28.04.2022 року до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття продовжено зупиненим на час дії воєнного стану.

29.06.2022 року внесено нові зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», згідно з якими з 29.06.2022 року діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 29.06.2022 року) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці.

Пункт 3 вказаної постанови було виключено на підставі Постанови КМУ № 469 від 09.05.2023 року.

Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постановах від 11.07.2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18) та від 11.11.2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Водночас, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Вирішуючи спори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суди мають враховувати, що прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини потрібними є волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Підставою для визначення судом додаткового строку для подання заяви є виключно наявність поважних причин, тобто таких, які безумовно унеможливлювали вчинення особою дій по прийняттю спадщини. Такі причини та обставини мають існувати об`єктивно, тобто незалежно від особистих уявлень спадкоємця чи сприйняття ним певних фактів. Встановлений законом строк є цілком розумним та достатнім для вчинення спадкоємцем юридично значимих дій щодо прийняття спадщини, а тому причини, які об`єктивно унеможливлювали вчинення дій щодо прийняття спадщини, мають існувати протягом усього цього строку, або принаймні його істотної частини з такими наслідками, щоб протягом решти строку спадкоємець об`єктивно не мав змоги реалізувати своє право на прийняття спадщини.

В постанові Верховного суду від 09.02.2022 року у справі № 709/769/19, вказано, що чинне законодавство не позбавляє спадкоємця права направити заяву про прийняття спадщини за допомогою засобів поштового зв`язку, а також подати її через орган місцевого самоврядування. В цьому контексті важливий саме зміст заяви про прийняття спадщини, а не спосіб її подання.

Наразі, незмінною позицією є те, що підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини мають бути саме об`єктивні та непереборні обставини. Тому кожна з обставин, яку позивач наводить як підставу для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, потрібно перевіряти крізь призму об`єктивності та непереборності цієї обставини в конкретній ситуації.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна першорядно стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивач посилається на те, що причиною поважності пропуску строку на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини стала необізнаність щодо змін у законодавчому регулюванні порядку та строків прийняття спадщини на час оголошення в Україні воєнного стану, а також проведення воєнних (бойових) дій на території міста Харкова, що унеможливило своєчасне подання відповідної заяви.

Суд критично відноситься до позиції позивача щодо поважності причин пропуску встановленого строку для прийняття спадщини, оскільки відповідні доводи позивача не обґрунтовуються будь-якими об`єктивними фактичними обставинами та відповідними доказами, які б з достатньою мірою переконливості підтверджували поважність таких причин.

Так, суд бере до уваги, що пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» було виключено на підставі Постанови КМУ № 469 від 09.05.2023 року, тобто до відкриття спадщини після матері позивача 17.12.2023. Відтак посилання на позивача на необізнаність щодо зазначених змін законодавства як на причину пропуску строку на прийняття спадщини суд відхиляє як необґрунтоване.

Твердження позивача про відсутність можливості своєчасно вчинити дії щодо прийняття спадщини через широкомасштабну військову агресії рф проти України та воєнні (бойові) дії у місті Харкові жодними належними доказами не підтверджується. Позивач не обґрунтував як саме зазначені обставини стали на перешкоді поданню нею заяви про прийняття спадщини. Позивачем не надано доказів того, що дійсно в місцевості, де вона проживає, не працювали державні та приватні нотаріуси. Відсутні докази того, що протягом строку на прийняття спадщини позивач не мала можливості прибути до нотаріуса для подачі заяви про прийняття спадщини через військовий стан та обстріли.

Крім того, позивач не була позбавлена можливості направити відповідну заяву засобами поштового зв`язку до будь-якого нотаріуса або нотаріальної контори.

З урахуванням вищевикладеного, суд з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову та надання ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові на позивача. Враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог, суд покладає судові витрати на позивача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 40, 49-2, 235, 252 КЗпП України, ст.ст. 2,4, 13, 76-81, 95, 133-141, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Харківської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального кругу Іванова Ольга Сергіївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Позивач:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_3 .

Відповідач: Територіальна громада в особі Харківської міської ради, код 04059243, м. Харків, пл. Конституції, 7.

Третя особа: приватним нотаріус Харківського міського нотаріального округ Іванова Ольга Сергіївна, м. Харків, пр-т Г. Харкова, 35.

Суддя Г.М.Щепелева