Справа № 303/5078/24
ряд. стат. звіту № 83
10 червня 2025 року м. Мукачево
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області
під головуванням судді Мирошниченка Ю.М.
при секретарі Лукач К.М.,
розглянувши заяву представника позивача Аврамчук Ірини Миколаївни про ухвалення додаткового рішення у цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії «Хліб України» «Хлібна база №89» (третя особа АТ «Державна акціонерна компанія «Хліб України») про стягнення грошових коштів,
Заочним рішенням Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 1 травня 2025 року задоволено позов ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії «Хліб України» «Хлібна база № 89» про стягнення грошових коштів.
Стягнуто з Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії «Хліб України» «Хлібна база № 89» на користь ОСОБА_1 266 700 (двісті шістдесят шість тисяч сімсот) гривень 36 копійок.
Стягнуто з Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії «Хліб України» «Хлібна база № 89» на користь ОСОБА_1 2667 (дві тисячі шістсот шістдесят сім) гривень 13 копійок сплаченого судового збору.
Відповідач та третя особа про дату час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, своїх представників до суду не відрядили.
Пунктом 3 частини першої статті 270 ЦПК України встановлено, що суд, який ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати.
Відповідно до статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.
Згідно з частиною третьою статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Відповідно до частини четвертої статті 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Частиною третьою статті 141 ЦПК України передбачено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі, чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).
Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися у ці правовідносини.
На підтвердження витрат на професійну правничу допомогу позивачка надала договір № 82 від 19 серпня 2024 року про надання правової допомоги адвокатським об`єднанням «Лігал консалтинг груп», акт від 02.05.2025 р., з якого вбачається, що вартість адвокатських послуг із підготовки та подання позовної заяви та захист інтересів ОСОБА_1 становить 20 000 гривень.
Враховуючи вказане, позивачем доведено надання йому адвокатом правової допомоги.
Водночас за висновками Об`єднаної Палати Верховного Суду у справі № 922/445/19 (постанова від 03.10.2018 р.) зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, які підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони щодо неспівмірності заявлених іншою стороною витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. Суд з огляду на принципи диспозитивності та змагальності не може вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи;
У справі № 755/9215/15-ц (постанова від 19.02.2020 р.) Велика Палата Верховного Суду також вказала, що суд не може за власною ініціативою зменшити витрати на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку іншої, зацікавленої сторони.
У розглядувані справі відповідач жодних заперечень щодо заяви про відшкодування судових витрат та доказів неспівмірності заявлених позивачкою витрат на правову допомогу або завищення їх розміру суду не надав. Тож підстави для зменшення зазначених витрат з мотивів їх неспівмірності відсутні.
Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України у разі часткового задоволення позову витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З огляду на те, що розмір задоволених позовних вимоги у цій справі становить 91,97% від заявленої до стягнення суми з відповідача на користь позивачки на відшкодування витрат на правову допомогу слід стягнути 18 394 грн.
На підставі викладеного суд, керуючись ст. ст. 133, 137, 141, 246, 259, 263-265, 268, 270 ЦПК України,
Стягнути з Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії «Хліб України» «Хлібна база № 89» на користь ОСОБА_1 18 394 (вісімнадцять тисяч триста дев`яносто чотири) гривні витрат на професійну правничу допомогу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.
Рішення суду може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Дочірнє підприємство Державної акціонерної компанії «Хліб України» «Хлібна база №89», місцезнаходження: с. Горонда Мукачівського району, вул. Елеваторна, буд. 9.

Третя особа: Акціонерне товариство «Державна акціонерна компанія «Хліб України», місцезнаходження: м. Київ, вул. Саксаганського, буд. 1, .

Головуючий Юрій Мирошниченко