Справа № 128/2183/25
УХВАЛА

Іменем України

12 червня 2025 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Карпінська Ю.Ф., отримавши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області Посвалюка Я.І., Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної неправомірними та незаконними діями,

УСТАНОВИВ:

11.06.2025 до Вінницького районного суду Вінницької області подано вищевказану позовну заяву.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

При вирішенні питання про можливість відкриття провадження по справі оглядом матеріалів даної позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам чинного законодавства.

Установлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області Посвалюка Я.І., Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної неправомірними та незаконними діями.

Згідно з довідкою від 12.06.2025, складеною секретарем суду, у провадженні судді Вінницького районного суду Вінницької області Фанди О.А. перебуває цивільна справа № 128/1846/25 (провадження № 2/128/836/25) за позовною заявою ОСОБА_1 до прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області Посвалюка Я.І., Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди; відповідно до ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 26.05.2025 у даній справі позовну заяву ОСОБА_1 до прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області Посвалюка Я.І., Державної казначейської служби України про відшкодування шкодизалишено без руху.

Крім того, з позовної заяви ОСОБА_1 убачається, що на першому її аркуші наявні реєстраційні позначки (штампи) Вінницького районного суду Вінницької області, що свідчить про подання ОСОБА_1 такого примірника позовної заяви до Вінницького районного суду Вінницької області уже не вперше.

З інформації АСДС КП «Д-3» убачається, що позовна заява ОСОБА_1 з тим самим складом учасників, з тими самими підставою і предметом, з таким самим змістом уже подавалася до Вінницького районного суду Вінницької області та за результатами вирішенні питання про можливість відкриття провадження у справі ухвалами суду неодноразово поверталася ОСОБА_1 через її невідповідність вимогам чинного законодавства.

Крім того, у позовній заяві ОСОБА_1 містяться висловлювання, які не спрямовані на досягнення правомірного очікуваного результату судового розгляду, а свідчать про зневагу як до суддів, так і до судової системи в цілому.

Попри те, що Вінницький районний суд Вінницької області неодноразово звертав увагу ОСОБА_1 на невідповідність вимогам чинного законодавства його позовної заяви до прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області Посвалюка Я.І., Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної неправомірними та незаконними діями, ОСОБА_1 знову звернувся до суду з ідентичним позовом до тих, які подавалися ним раніше.

Процесуальному праву притаманний принцип процесуальної доброї совісті.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункт 11 частини третьої статті другої ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частини перша, друга та четверта статті 44 ЦПК України).

Наведений у частині другій статті 44 ЦПК України перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

Учасник судового процесу має користуватися процесуальними правами саме з метою виконання завдання цивільного судочинства, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Якщо ж такий учасник здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (образити, принизити суд, його суддів, інших учасників процесу, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції тощо), він виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 44, пункті 1 абзацу другого частини четвертої статті 135, частині дев`ятій статті 141, частині першій статті 143, пункті 5 частини першої статті 144, статті 148 ЦПК України (постанова Великої Палати Верховного Суду від 08.07.2021 у справі № 9901/235/20, ухвала Великої Палати Верховного Суду від 27.10.2021 у справі № 9901/598/19).

Дії учасника справи чи його представника мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню цивільного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом такими особами неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, суду, суддів тощо. У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасник судового процесу має ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, суду та конкретних суддів. Суд не має толерувати використання у процесуальних заявах образливих характеристик (постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 199/6713/14-ц, від 14.03.2019 у справі № 9901/34/19, від 07.11.2019 у справі № 9901/324/19, від 07.04.2021 у справі № 9901/23/21).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 (справа № 199/6713/14-ц) зазначено, що: «учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним. Велика Палата Верховного Суду переконана, що використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України».

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

ОСОБА_1 в черговий раз подає позовну заяву, яка не відповідає вимогам чинного законодавства та містить висловлювання, які не спрямовані на досягнення правомірного очікуваного результату судового розгляду, а свідчать про зневагу як до суддів, так і до судової системи в цілому.

Тому суд вважає, що подання такої позовної заяви є зловживанням ОСОБА_1 процесуальними правами, намаганням досягнути протилежного рішення у справі.

Отже, з огляду на приписи частини третьої статті 44 ЦПК України подану ОСОБА_1 позовну заяву до прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області Посвалюка Я.І., Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної неправомірними та незаконними діями, слід повернути позивачу.

Керуючись ст. 44 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Визнати зловживанням процесуальними правами ОСОБА_1 подання в черговий раз позовної заяви, яка не відповідає вимогам чинного законодавства, із застосуванням неприпустимої лексики.

Позовну заяву ОСОБА_1 до прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області Посвалюка Я.І., Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної неправомірними та незаконними діями, повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду.

СУДДЯ