Справа № 132/115/25
Провадження № 2/132/306/25
РІШЕННЯ

Іменем України

28 квітня 2025 року Калинівський районний суд Вінницької області у складі: головуючого судді СЄЛІНА Є.В., при секретарі судового засідання РИБАК І.Ю., за участі позивача ОСОБА_1 та його представника адвоката ПЛОТИЦІ В.В., розглянувши у судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Калинівка Хмільницького району Вінницької області, у порядку загального позовного провадження цивільну справу № 132/115/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Калинівської міської ради Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Калинівська державна нотаріальна контора Вінницької області про визначення частки спадкодавця в праві спільної сумісної власності та визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

10.01.2025 року до Калинівського районного суду Вінницької області звернувся ОСОБА_2 із вказаним позовом, в якому просить: визначити, що частка спадкодавця ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , в праві спільної сумісної власності, становить 1/4 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами під номером АДРЕСА_1 ; визнати право власності на спадкове майно за законом після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/4 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами під номером АДРЕСА_1 . В обґрунтування зазначених вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_5 , після смерті якого відкрилась спадщина, зокрема на частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами під номером АДРЕСА_1 . Будучи єдиним спадкоємцем за законом після смерті батька, він в передбачений законом строк, звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, на підставі якої була відкрита спадкова справа № 5/2018, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено через невизначення частки спадкодавця у спільному сумісному майні, через що він позбавлений можливості в нотаріальному порядку оформити свої спадкові права, а тому вимушений звернутися до суду із вказаним позовом.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.01.2025 року, визначено склад суду з розгляду позову: головуючого суддю Сєліна Є.В.

Ухвалою судді Калинівського районного суду Вінницької області Сєліна Є.В. від 24.01.2025 року, відкрито провадження за позовом, визначено здійснити його розгляд за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Відповідно до ухвали Калинівського районного суду Вінницької області від 11.02.2025 року, витребувано з Калинівської державної нотаріальної контори Вінницької області копію спадкової справи № 5/2008 на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Калинівка Калинівського району Вінницької області ОСОБА_5 .

25.02.2025 року на адресу Калинівського районного суду Вінницької області надійшла копія спадкової справи № 5/2008 на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Калинівка Калинівського району Вінницької області ОСОБА_5 .

Згідно ухвали Калинівського районного суду Вінницької області від 14.03.2025 року, залучено до участі у справі в якості співвідповідача Калинівську міську раду Вінницької області.

На підставі ухвали Калинівського районного суду Вінницької області від 24.03.2025 року, закрито підготовче провадження у справі, призначено її до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні.

Позивач ОСОБА_6 та його представник адвокат ПЛОТИЦЯ В.В. в судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити з підстав, зазначених у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про визнання позову та розгляд справи у її відсутність.

Відповідач ОСОБА_8 в судове засідання не з`явився, надав заяву про визнання позову та розгляд справи у його відсутність.

Відповідач уповноважений представник Калинівської міської ради Вінницької області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, заперечень проти задоволення позову не подав.

Третя особа уповноважений представник Калинівської державної нотаріальної контори Вінницької області в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Відповідно до положень статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд застосовує положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, та відповідну практику Європейського суду з прав людини, як джерело право.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду у справі «Пономарьов проти України» (Заява № 3236/03) від 03.04.2008 року та «Олександр Шевченко проти України» (Заява № 8371/02) від 26.04.2007 року.

Передбачене частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» («Alimentaria Sanders S.A. v. Spain») від 07.07.1989 року).

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Саме на національні суди покладено обов`язок створення умов для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним, зокрема, суд має вирішувати, чи відкладати судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричиняє невиправдані затримки у провадженні (рішення від 06.09.2007 року у справі «Цихановський проти України», рішення від 18.10.2007 року у справі «Коновалов проти України»).

У рішенні в справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, Європейський суд з прав людини зазначив, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Слід також зазначити, що у відповідності до статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», інформація про кожне судове засідання, оприлюднювалася на офіційному веб-порталі Судової влади України, та відповідачі і третя особа не були позбавлені об`єктивної можливості дізнатися про дати судових засідань, користуючись відкритим безоплатним цілодобовим доступом до вказаного сайту.

Згідно сталої правової позиції, викладеної в постановах Верховного Суду від 03.05.2022 року у справі № 520/5386/15-ц, від 24.10.2024 року у справі № 752/8103/13-ц, якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін чи їх представників, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

За вищевказаних обставин, враховуючи вимоги закону про розгляд справи в розумні строки, а також рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року про те, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи, а тому суд вважає за необхідне розглянути справу за відсутності відповідачів та третьої особи, що не може розцінюватись, як порушення їх прав, передбачених ст.ст.43, 49 ЦПК України.

Суд, заслухавши вступне слово позивача та його представника, з`ясувавши обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог, дослідивши в порядку, визначеному в підготовчому засіданні у справі докази, якими вони обгрунтовуються, прийшов до наступного висновку.

Судом достовірно встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Калинівка Калинівського району Вінницької області помер ОСОБА_5 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 21.07.2017 року Калинівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина, зокрема на 1/4 частку житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами під номером АДРЕСА_1 , яка належала йому на праві спільної сумісної власності, на підставі Договору міни серії АЕВ №546964, посвідченого 10.09.2001 року приватним нотаріусом Калинівського районного нотаріального округу Вінницької області Панкеєвою Л.М. за реєстровим номером 3969, та зареєстрованого 14.12.2001 року в Комунальному підприємстві «Вінницьке обласне бюро технічної інвентаризації» за реєстровим номером 1102.

Іншими співвласниками зазначеного нерухомого майна згідно Договору міни серії АЕВ № 546964 від 10.09.2001 року, є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

15.01.2018 року ОСОБА_2 звернувся до Калинівської державної нотаріальної контори Вінницької області із заявою про прийняття спадщини, залишеної після смерті батька ОСОБА_5 , на підставі якої була заведена спадкова справа № 5/2018 (номер у Спадковому реєстрі 61858672), про що свідчить Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі №50553386, виданий 15.01.2018 року Калинівською державною нотаріальною конторою Вінницької області.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.10.2024 року № 795/02-31, державний нотаріус Калинівської державної нотаріальної контори Вінницької області Василишина Л.В. відмовила ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами під номером АДРЕСА_1 , після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , з тієї підстави, що нотаріус не може визначити склад спадкового майна та належність цього майна спадкодавцеві, а саме на яку частку житлового будинку необхідно видати свідоцтво, оскільки частка померлого у спільній сумісній власності не визначена.

Відповідно до положень ст.ст. 370, 372 ЦК України, частки кожного співвласника у праві спільної сумісної власності є рівними.

З урахуванням наведеного суд вважає, що частки померлого ОСОБА_5 , а також ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в праві власності на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами під номером АДРЕСА_1 , як співвласників спільної сумісної власності є рівними, між ними не було укладено ніяких угод відносно власності на це нерухоме майно, і кожному з них належить право власності по 1/4 частки.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до положень статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно частин першої, другої статті 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

За статтею 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно частини третьої статті 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.

За частинами першою, п`ятою статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Особа, яка подала заяву про прийняття спадщини, може відкликати її протягом строку, встановленого для прийняття спадщини.

Як встановлено вище судом, після смерті ОСОБА_5 залишилось спадкове майно у вигляді 1/4 частки житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами під номером АДРЕСА_1 .

Земельна ділянка площею 0,1га., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , цільовим призначенням якої є будівництво і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер :01:060:0011, згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень № 32616703, сформованого 23.01.2015 року Реєстраційною службою Калинівського районного управління юстиції Вінницької області, на праві приватної власності належить ОСОБА_2 .

Відповідно до статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Згідно частини першої статті 1273 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З матеріалів спадкової справи № 5/2008 на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Калинівка Калинівського району Вінницької області ОСОБА_5 , витребуваної із Калинівської державної нотаріальної контори Вінницької області, слідує, що в передбачений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк з часу відкриття спадщини, до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_2 .

Інші спадкоємці померлого: ОСОБА_9 та ОСОБА_10 подали заяви про відмову від прийняття спадщини.

Проте, оформити свої спадкові права в нотаріальному порядку ОСОБА_2 не має можливості, що підтверджено постановою державного нотаріуса Калинівської державної нотаріальної контори Вінницької області Василишиної Л.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.10.2024 року № 795/02-31.

Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (стаття 392 ЦК України).

Відповідачі позовні вимоги визнають, тому відповідно до частини першої статті 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (частина четверта статті 206 ЦПК України).

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку про задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 328, 392, 1216-1218, 1273, 1296 ЦК України, ст.ст.12, 80, 81, 82, 200, 206, 211, 247, 259, 264, 265, 268, 354 ЦПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Калинівської міської ради Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Калинівська державна нотаріальна контора Вінницької області про визначення частки спадкодавця в праві спільної сумісної власності та визнання права власності на спадкове майно задовольнити.

Визначити, що частка ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Калинівка Калинівського району Вінницької області, в праві спільної сумісної власності на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами під номером АДРЕСА_1 , становила 1/4 частки.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/4 частку житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами під номером АДРЕСА_1 , яка належала померлому ОСОБА_5 на праві спільної сумісної власності, на підставі Договору міни серії АЕВ № 546964, посвідченого 10 вересня 2001 року приватним нотаріусом Калинівського районного нотаріального округу Вінницької області Панкеєвою Л.М. за реєстровим номером 3969, та зареєстрованого 14 грудня 2001 року в Комунальному підприємстві «Вінницьке обласне бюро технічної інвентаризації» за реєстровим номером 1102, в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Калинівка Калинівського району Вінницької області.

Рішення суду може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя