ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 766/3428/23
Номер провадження: 22-ц/819/500/25
УХВАЛА

12 червня 2025 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Воронцової Л.П., розглянувши клопотання ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Мишак Дмитро Едуардович, про розстрочення сплати судового збору та надання додаткового строку на усунення недоліків у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Мишак Дмитро Едуардович, на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 16 квітня 2025 року в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства "Кредобанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

16 квітня 2025 року Херсонський міський суд Херсонської області ухвалив у зазначеній справі рішення, дата складення повного судового рішення - 22 квітня 2025 року, на яке 22 травня 2025 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Мишак Дмитро Едуардович, через підсистему "Електронний суд" подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Херсонського апеляційного суду від 26 травня 2025 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано скаржнику строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для надання доказів сплати судового збору в розмірі 20 054 грн 85 коп. або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України "Про судовий збір", а також доказів надсилання апеляційної скарги іншим учасникам справи.

09 червня 2025 року до апеляційного суду надійшло клопотання ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Мишак Дмитро Едуардович, від 05 червня 2025 року про розстрочення сплати судового збору та надання додаткового строку на усунення недоліків та копія скріншоту екрану щодо направлення копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів справи на електронну пошту Акціонерного товариства "Кредобанк" за допомогою сервісу "gmail.com". На обгрунтування підстав для розстрочення сплати судового збору зазначив, що згідно з довідкою військової частини № 65 від 16 лютого 2023 року ОСОБА_1 призваний на військову службу за призовом під час мобілізації та проходить військову службу.

Щодо клопотання про розстрочення сплати судового збору та надання додаткового строку на усунення недоліків, апеляційний суд дійшов такого висновку.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Як роз`яснив пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 29 постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19, провадження №61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 лютого 2022 року справа № 697/2951/19, провадження № 61- 16827св21, зазначено, що: "єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору".

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, суд має встановити майновий стан сторони.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може...", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5 вказаного Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду, навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18, провадження № 11-336апп20.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах "Княт проти Польщі", "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" від 26 липня 2005 року).

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

Сторона, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Апелянтом не надано жодних доказів на підтвердження його майнового стану, що підтверджують неможливість сплати ним судового збору при зверненні до суду з апеляційною скаргою.

Безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Таким чином, посилання апелянта на проходження ним військової служби та наявність статусу військовослужбовця без наведення обставин, що свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також ненадання доказів на підтвердження майнового стану не є підставою для розстрочення сплати судового збору за подання даної апеляційної скарги.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно з частиною 7 статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі, зокрема, апеляційної скарги та документів, що до неї додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Вбачається, що апеляційна скарга подана скаржником в електронній формі через електронний кабінет Електронного суду.

На виконання вимог ухвали Херсонського апеляційного суду від 26 травня 2025 року про надання доказів надсилання апеляційної скарги позивачу Акціонерному товариству "Кредобанк" апелянт подав до апеляційного суду копію скріншоту екрану про направлення копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів справи на електронну пошту позивача за допомогою сервісу "gmail.com".

Водночас, саме по собі надсилання відповідних документів на електронну адресу сторони у справі, указану в документах, що подавались до суду, не заборонено, проте таке надсилання не підтверджує надсилання копії апеляційної скарги та копій доданих до неї матеріалів позивачеві у визначений положеннями ЦПК України спосіб, зокрема, статтею 43 ЦПК України.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 травня 2024 року у справі № 990/88/24 та від 20 червня 2024 року у справі № 520/11485/22.

Відтак, додана апелянтом копія скріншоту екрану щодо направлення копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів справи на електронну пошту Акціонерного товариства "Кредобанк" за допомогою сервісу "gmail.com", в якого наявний зареєстрований кабінет Електронного суду, не є належним доказом виконання вимог пункту 2 частини 4 статті 356 ЦПК України, з урахуванням вимог частини 7 статті 43 ЦПК України, а тому не може вважатися належним виконанням зазначених вимог процесуального закону.

Статтею 120 ЦПК України визначено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (частина 1 статті 126, частина 2 статті 127 ЦПК України).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне клопотання ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Мишак Дмитро Едуардович, про розстрочення сплати судового збору та надання додаткового строку на усунення недоліків задовольнити частково, відмовити апелянту в задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору за наведених ним обставин та продовжити процесуальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених в ухвалі Херсонського апеляційного суду від 26 травня 2025 року, а саме для надання доказів сплати судового збору в розмірі 20 054 грн 85 коп. або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України "Про судовий збір", а також доказів надсилання апеляційної скарги Акціонерному товариству "Кредобанк" з урахуванням вимог частини 7 статті 43 ЦПК України до десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Керуючись статтями 126, 127 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Мишак Дмитро Едуардович, про розстрочення сплати судового збору та надання додаткового строку на усунення недоліків задовольнити частково.

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розстрочення сплати судового збору відмовити.

ПродовжитиОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скаргидо десяти днів з дня отримання цієї ухвали і роз`яснити, що у разі невиконання зазначених вимог у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Л.П. Воронцова