Справа № 456/5930/24
Провадження № 2/456/419/2025
РІШЕННЯ

іменем України

30 травня 2025 року місто Стрий

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Саса С. С. ,

при секретарі Кулешник С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Стрий справу за позовом ОСОБА_1 до Стрийської міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом та просить визначити їй додатковий строк три місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер племінник позивача ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається із житлової квартири АДРЕСА_1 . Оскільки спадкоємці першої черги померли до дня смерті ОСОБА_2 , єдиним спадкоємцем є позивач, яка є рідною сестрою його матері ОСОБА_3 . Позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Стрийського нотаріального округу Солоцького Д.О., однак 30.04.2024 року отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії з підстав, що нею пропущений строк на прийняття спадщини. Позивачу не було відомо про смерть племінника ОСОБА_2 , оскільки він був засуджений за ч.3 ст.307, ст.69 КК України на 4 роки позбавлення волі та був звільнений 10.02.2016 року з Личаківської ВК Львівської області (№30). У 2018 році вчинив злочин та перебував під вартою у слідчому ізоляторі на час досудового розслідування та розгляду справи в суді. Її сестра померла і позивачка не мала інформації про життя племінника, який перебував в місцях позбавлення волі. Позивачка проживає з чоловіком, який є інвалідом другої групи, у якого ампутована нога та здійснює постійний догляд за чоловіком, тому у неї були труднощі відвідувати ОСОБА_2 в місцях позбавлення волі. В березні 2024 року позивач випадково зустріла адвоката її племінника, який був призначений державою, і від неї позивач довідалась, що кримінальне провадження було закрито у суді у зв`язку із смертю ОСОБА_2 . З моменту отримання інформації позивач відразу звернулася до Стрийської державної нотаріально контори про прийняття спадщини, однак їй повідомили, що спадкова справа відкрита в приватного нотаріуса Солоцького Д.О. Тоді позивачзвернулася із заявою про прийняття спадщини до вищевказаного нотаріуса і він повідомив, що до нього із заявою про прийнята спадщини після смерті ОСОБА_2 звернулася ОСОБА_4 . Одночасно позивачу було надано інформацію про те, що у Пустомитівському районному суді розглядається справа з заявою ОСОБА_4 про встановлення факту проживання як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу. Так як позивач взагалі не знала цієї особи і ніколи не бачила, щоб вона проживала з ОСОБА_2 , тому подала до суду заяву про залучення її до розгляду справи в якості заінтересованої особи. Після написання позивачем такої заяви та долучення ряду документів, які спростовували всі доводи, викладені у заяві про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, 18 липня 2024 року ухвалою Пустомитівського районного суду заяву за цивільною справою №450/174/24 було залишено без розгляду. Де саме ОСОБА_2 відбував міру покарання, позивачу не було відомо. Про смерть ОСОБА_2 позивачку, як найближчого родича, ніхто не повідомив, на похороні вона не була присутня, так як поховання здіснила адміністраці виправної установи, а тому строк на прийняття спадщини пропустила з поважних причин.

Позивач ОСОБА_1 та її представник Дмитрович Н.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задоволити.

Представник відповідача Стрийської міської ради Львівської області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи своєчасно і належним чином повідомлений.

Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що в позові слід відмовити виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що постановою приватного нотаріуса Стрийського нотаріального округу Львівської області Солоцького Д.І. №151/02-31 від 30.04.2024 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 , на її ім`я після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки спадкоємцем не подано заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

З свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 виданого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 вбачається, що її батьками є ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

З свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 вбачається, що ОСОБА_6 зареєстрував шлюб 30.08.1964 року із ОСОБА_8 , яка після реєстрації шлюбу змінила прізвище із ОСОБА_9 на ОСОБА_10 .

З свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 виданого міським бюро ЗАГС м.Стрий Львівської області вбачається, що ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

З свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 вбачається, що ОСОБА_11 зареєстрував шлюб 24.09.1983 року із ОСОБА_5 , яка після реєстрації шлюбу змінила прізвище із ОСОБА_10 на ОСОБА_12 .

Із витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження №1 від 10.04.2024 вбачається, що батьками ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є ОСОБА_14 та ОСОБА_8 .

Із витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу №52 від 10.04.2024 вбачається, що ОСОБА_15 23.09.1967 року зареєстрував шлюб із ОСОБА_16 , яка після реєстрації шлюбу змінила прізвище із ОСОБА_9 на ОСОБА_17 .

Із витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №7 від 23.02.2022 року вбачається, що батьками ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є ОСОБА_15 та ОСОБА_18 .

Із витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу №86 від 10.04.2024 вбачається, що ОСОБА_19 зареєстрував шлюб 26.06.1997 року із ОСОБА_18 , яка після реєстрації шлюбу змінила прізвище із ОСОБА_17 на ОСОБА_20 .

З свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 виданого повторно 10.04.2024 року Стрийським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції вбачається, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 02.07.2021 року закрито кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч.1 ст. 317 КК України у зв`язку із смертю обвинуваченого.

Із вищевказаних документів, представлених позивачем суду, не вбачається кровної спорідненості ОСОБА_2 та позивача ОСОБА_1 .

Відповідно до положень ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 та ч.2 статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Частина 1 статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Також абзацом 6 пунктом 24 вказаної вище Постанови зазначено, що у резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини.

У постанові Верховного Суду по справі № 565/1145/17 від 26 червня 2019 року визначено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Позивач позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона пропустила строк на подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що ОСОБА_2 перебував під вартою в слідчому ізоляторі, а тому в позивача у зв`язку із здійсненням постійного догляду за чоловіком, який є інвалідом другої групи, виникали труднощі відвідувати ОСОБА_2 , а тому вона не була обізнана про смерть ОСОБА_2 .

Однак вищевказана обставина не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки не свідчить про категоричну неможливість позивача цікавитися життям ОСОБА_2 , який перебував під вартою з 2018 року та помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Водночас, як вбачається з матеріалів справи, позивач звернулася до приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Солоцького Д.О. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину лише 30.04.2024 року, тобто, майже через три роки після смерті ОСОБА_2 .

Встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, враховуючи аргументи та доводи позивача, суд приходить до висновку про відсутність підстав, передбачених статтею 1272 ЦК України, для визначення позивачу додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Достатніх та належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини позивач не надала та не довела наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк.

Верховний Суд в постанові від 20 жовтня 2021 року у справі № 405/7111/19-ц (провадження № 61-10591св21) зробив правовий висновок, згідно з яким при оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, суди повинні розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізацією особою права на прийняття спадщини. Перший період - період визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період - від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом при визначенні додаткового строку для прийняття спадщини.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Такі обставини позивачем не доведені, пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного чи оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у Постанові від 27 травня 2020 року у справі № 336/1127/17

Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку.

Оскільки підстави, на які посилається позивач, з урахуванням зазначених норм права та практики Верховного Суду, не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, тому суд вважає необхідним відмовити у задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд

вирішив:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до Стрийської міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Рішення суду може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення виготовлено 06.06.2025 року.

Головуючий суддя С. С. Сас