Справа № 442/1616/25
Провадження № 2-во/442/38/25
УХВАЛА

іменем України

12 червня 2025 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі головуючого судді Медведика Л.О., з участю секретаря судового засідання Далявської Л.І., розглянувши в приміщенні суду в м. Дрогобичі заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, -

встановив :

Заявник, відповідач по справі ОСОБА_1 , звернувся до суду із заявою про виправлення описки в рішенні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 15.04.2025 у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики.

В обґрунтування заявлених вимог зазначив про те, що в описовій частині вказаного рішення допущено описку, зокрема не вказано обставин, що викладені у позові та у відзиві, а саме: «05.01.2022 року ОСОБА_1 позичив у ОСОБА_3 220000,0 грн., щоб купити новий автомобіль, з яких 50000.0 грн. повернув їй в грудні 2022 року. Після продажу автомобіля марки VOLKSWAGEN PASSAT державний номерний знак НОМЕР_1 , 2002 року випуску у червні 2022 року за 135000,0 грн., ОСОБА_1 придбав автомобіль марки FORD M0NDE0 державний номерний знак НОМЕР_2 , 2011 року випуску за 312620,0 грн. Тому, вказана позика була використана лише у кінці серпня 2022 року для оплати за новопридбаний автомобіль». Зазначені обставини мають істотне значення, оскільки обґрунтовують поважність причини несвоєчасного повернення боргу. З огляду на вищевикладене просив суд виправити описку у вказаному рішенні суду.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку.

Згідно з частиною першою статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Отже, правила вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (не юридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

У постанові від 30 листопада 2023 року у справі № 990/222/23 (провадження № 11-155заі23) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що «виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать, наприклад, написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Отже, з метою оперативного та дієвого усунення помилок в судовому рішенні застосовується інструмент виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні, як із власної ініціативи суду, так і за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи, незалежно від набрання судовим рішення законної сили. Таким чином, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності».

Отже, згідно позиції ВП ВС, у розумінні процесуального закону описка - це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо).

Тобто, опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Таким чином, доповнення описової частини наведеним відповідачем надміру деталізованим абзацом, не можна вважати опискою.

Більше того, незрозумілою видається позиція відповідача щодо конкретизації наведених ним обставин, які не впливають на суть спору.

Механізм виправлення описки в судовому рішенні не може застосовуватись для використання обставин, встановлених судовим рішенням, для інших, не пов`язаних із судовою справою завдань.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Суд, дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи, не знаходить підстав для виправлення описки в рішенні суду, оскільки заява відповідача про виправлення описки, не відповідає законодавчо закріпленому інституту виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні, тому її заява про виправлення описки в рішенні суду є необґрунтованою.

Із змісту рішення вбачається, що в ньому не допущено жодних описок та помилок, які мали б істотний характер, спотворювали б текст рішення та призвели до його неправильного сприйняття, відповідно до заявлених вимог, а тому суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви про виправлення описки слід відмовити.

Керуючись статтями 260, 269 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, відмовити.

Ухвала, в силу положень ч. 2 ст. 261 ЦПК України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею, однак може бути оскаржена заявником у строк подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя Медведик Л.О.