провадження № 2/294/121/25
справа № 294/1882/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2025 року м. Чуднів

Чуднівський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Білери І.В., за участі:

секретаря Івашкевич В.П.

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Чуднівської міської ради Житомирського району Житомирської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Журбей В.Л., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

08.10.2024 позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько спадкоємиці ОСОБА_3 , 1925 року народження, який проживав у м Кент щтату Вашингтон, США, після смерті якого відкрилась спадщина за заповітом, а саме на земельні ділянки площею 1,5130 га з кадастровим номером :04:000:0338 та площею 0,3086 га з кадастровим номером :03:000:0616, які розташовані на території Чуднівської територіальної громади Житомирської області. 14.09.2022 позивачка звернулася з заявою до приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Журбей В.Л. про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлого спадкодавця, однак останнім відмовлено у видачі свідоцтва з підстав пропущення строку для прийняття спадщини. У встановлений законодавством строк позивачка заяву про прийняття спадщини не подала, оскільки у неї був важкий перебіг хвороби через поширення COVID-19 та тривалий реабілітаційний період, також перешкодою вчасно реалізувати своє право на прийняття спадщини стало запровадження на території України воєнного стану з 24.02.2022, що зруйнувало звичайні логістичні маршрути для приїзду в Україну та тимчасово припинило нормальну роботу посольств США в Україні, а також у цей період уряд України постановою № 719 від 24.06.2022 дозволив не включати у строк прийняття спадщини період воєнного стану, фактично зупинивши строки прийняття спадщини на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на чотири місяці.

Ухвалою суду від 03.02.2025 у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 11.03.2025.

Ухвалою суду від 11.03.2025 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою учасників справи в судове засідання.

Ухвалою від 11.04.2025 підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті, витребувано від приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Журбей В.Л. спадкову справу, заведену після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити з підстав, викладених в позовній заяві.

Відповідач Чуднівська міська рада Житомирської області в судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

З урахуванням вимог ст. 223 ЦПК України та думки представника позивача, суд вважає за можливим розглядати справу за відсутності належним чином повідомленого відповідача.

Суд, заслухавши пояснення сторони, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи приходить до таких висновків.

Відповідно до свідоцтва про смерть №2021-053534 від 25.10.2021, виданого штатом Вашингтон, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м Оберн штату Вашингтон, США.

Згідно з заповітом від 06.04.2011, складеним у м Сан-Франциско штату Каліфорнія, США, ОСОБА_3 паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданого 15.11.2005 органом 3USA3, який постійно проживав в США за адресою: 10607 CI 262-re ПЛ., кв. І 202, м Кент, штат Вашингтон, на випадок своєї смерті заповів земельні ділянки, розташовані в Стовпинській сільській раді Чуднівського (на даний час Житомирського) району Житомирської області площею 1,5131 га, державний акт серії ЯЗ номер 434144, та площею 0,3087 га, державний акт серії ЯЗ номер 434145 по 1/2 кожної ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , позивачці у справі.

У матеріалах справи наявні державні акти серії ЯЗ № 434144 та серії ЯЗ № 434145, виданих 05.05.2009 , які засвідчують приналежність вищезазначених земельних ділянок спадкодавцю ОСОБА_3 .

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого відділом рацс виконкому Острозького району Ради народних депутатів Рівненської області 16.04.1992, батьками ОСОБА_5 являються батько ОСОБА_3 та мати ОСОБА_6 .

Свідоцтвом про шлюб, виданим 15.02.2003 округом Кінг штату Вашингтон, підтверджується зміна прізвища позивачки з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 » у зв`язку з укладенням шлюбу останньою з ОСОБА_9 .

Вивченням спадкової справи №207/2022, заведеної 14.09.2022 приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Журбей В.Л., з`ясовано, що 14.09.2022 ОСОБА_2 звернулась до приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , а саме 1/2 земельної ділянки площею 1,5130 га з кадастровим номером :04:000:0338 та 1/2 земельної ділянки площею 0,3086 га з кадастровим номером :03:000:0616.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03.10.2018 у справі № 2516/1356/12-ц (провадження N 61-28938св18) зроблено висновок, що «за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини».

Як встановлено матеріалами спадкової справи №207/2022 інших спадкоємців, які б прийняли спадкове майно після смерті ОСОБА_3 , немає, а тому позивачем правильно визначено відповідача у зазначеній справі.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 14.09.2022 приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Журбей В.Л. відмовлено ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини.

Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно із частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За положеннями частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, відповідно до висновків, які зробила колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 26.03.2025 у справі №522/18483/21, карантинні обмеження та перебування за кордоном не є поважними причинами для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, якщо спадкоємець мав можливість подати заяву через консульські установи, поштою або електронним повідомленням. Поважними причинами пропуску строку є лише ті, що пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини.

Отже, практика суду касаційної інстанції у цій категорії справ є сталою та незмінною.

У позовній заяві ОСОБА_2 зазначає, що строк для прийняття спадщини нею пропущено з поважних причин, а саме: з наявністю ускладнень хвороби після COVID-19, при цьому на підтвердження зазначеного позивачкою додано лише кілька фото мобільного телефону, зроблені у період з 21 по 23 листопада 2021 року, на яких зображена жінка в лікарняній палаті.

Суд відхиляє зазначені докази позивача на підтвердження поважності пропущення ним строку на прийняття спадщини, оскільки, по - перше, вони не підтверджують зображення на них саме позивача, а по - друге, стосуються лише трьох днів листопада 2021 року, у той час коли строк для прийняття спадщини становить шість місяців. Таким чином, суд вважає неналежними докази фотозображень з мобільного телефону, оскільки вони не доводить фізичної неспроможності позивача звернутись до органів нотаріату з відповідною заявою про прийняття спадщини у передбачений законом шестимісячний строк.

Не приймається судом також твердження позивача про поважність пропуску строку для прийняття спадщини у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану та нестабільним транспортним сполученням і нестабільною роботою посольств США в України, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч. 6 ст. 1 Закону України «Про нотаріат» вчинення нотаріальних дій за кордоном покладається на консульські установи України, а у випадках, передбачених чинним законодавством, на дипломатичні представництва України.

Згідно зі статтею 38 цього ж закону, на консульські установи України, серед іншого, також покладений обов`язок видавати свідоцтва про право на спадщину.

У постанові від 13.04.2023 у справі№ 607/13549/21 (провадження № 61-562св23) Верховний Суд виснував, що в екстрених випадках, коли існує ризик пропущення строку для прийняття спадщини, спадкоємець має право направити нотаріусу за місцем відкриття спадщини електронне повідомлення (аналог телеграми), в якому зазначити про прийняття спадщини, що узгоджується з пунктом 2.1 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року N 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за N 282/20595. Відтак законодавство України передбачає альтернативні варіанти процедури прийняття спадщини, що спрощує процес реалізації прав спадкоємців.

Отже, перебування позивача закордоном не позбавляло його можливості звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до посольства України в іноземній країні, яке виконує консульські функції, або подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового чи електронного зв`язку.

Сам лише факт перебування за межами країни не може бути поважною причиною пропуску строку для подання спадкоємцем заяви про прийняття спадщини, яка унеможливила чи в інший спосіб перешкодила йому вчасно здійснити таку дію.

Водночас, судом береться до уваги наступне.

Згідно з п. 3 постанови КМУ від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції чинній по 28.06.20022, було установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Відповідні зміни щодо строків прийняття спадщини не були внесені до ЦК України, а відтак норми постанови КМУ від 28.02.2022 №164 не змінюють та не зупиняють визначених ст. 1270 ЦК України строків для прийняття спадщини.

Разом з тим, норми вищевказаної постанови КМУ від 28.02.2022 №164 щодо зупинення перебігу строку для прийняття спадщини суд вважає такими, що, поза розумним сумнівом, могли дезорганізувати спадкоємців щодо чітко визначених строків на прийняття спадщини, оскільки створили суперечності у нормах чинного законодавства, які існували на початку вторгнення російської федерації до України та припали на період відкриття спадщини спадкодавцем у цій справі.

При цьому, Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі «Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі «Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля.

Зважаючи на викладене, а також враховуючи те, що відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, враховуючи відсутність інших спадкоємців, які прийняли спадщину, суд оцінює причину пропуску позивачем строку прийняття спадщини поважною, а позовні вимоги ОСОБА_2 обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Вимога про стягнення судових витрат позивачем не заявлена.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 141, 247, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_2 до Чуднівської міської ради Житомирського району Житомирської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Журбей В.Л., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_3 ), додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Суддя Ірина БІЛЕРА