Справа №524/8668/23
Провадження №2/524/88/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2025 року Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі головуючого судді Андрієць Д.Д., за участю секретаря Булаєнко С.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та факту перебування на утриманні ОСОБА_1 на утриманні ОСОБА_2 , ухвалив таке рішення.

ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 при виконанні бойового завдання. На момент його смерті шлюб між позивачем, ОСОБА_3 , та загиблим ОСОБА_2 повторно не було укладено, хоча після розірвання за рішенням суду їх шлюбу вони продовжили проживати однією сім`єю. Дохід ОСОБА_2 був постійним і основним джерелом існування, оскільки вона отримує мінімальну пенсію. Зазначила, що встановлення вказаних у позовній заяві фактів має значення для отримання одноразової грошової допомоги, а також для отримання пенсії у зв`язку із втратою годувальника.

ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА

У своїй заяві ІНФОРМАЦІЯ_1 зазначив, що із заяви вбачається спір про право.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ ПО СПРАВІ

22 лютого 2024 року постановлено ухвалу про витребування доказів;

17 травня 2024 року позов залишено без розгляду в частині вимог встановлення факту перебування ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 на утриманні загиблого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

26 вересня 2024 року постановлено ухвалу про витребування доказів та закрито підготовче провадження;

19 березня 2025 року залучено третю особу, витребувано відомості.

УСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ

В період з 23.09.1994 до 09.11.2010 ОСОБА_3 та ОСОБА_2 перебували у шлюбі, що підтверджується копією рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука від 28.10.2010 по справі №2-6465/2010 та копією актового запису про укладення шлюбу №1298(а.с.77).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_1 .

НОРМИ ПРАВА

Згідно із ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ст. 36 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається непрацездатним членам сім`ї померлого годувальника, які були на його утриманні, за наявності в годувальника на день смерті страхового стажу, який був би необхідний йому для призначення пенсії по III групі інвалідності, а в разі смерті особи, яка виконала функцію донора анатомічних матеріалів людини, пенсіонера або осіб, зазначених у частині другій статті 32 цього Закону, у разі смерті (загибелі) особи внаслідок поранення, каліцтва, контузії чи інших ушкоджень здоров`я, одержаних під час участі у масових акціях громадського протесту в Україні з 21 листопада 2013 року по 21 лютого 2014 року за євроінтеграцію та проти режиму Януковича (Революції Гідності), та непрацездатним членам сім`ї особи, якій відповідно до Закону України "Про правовий статус осіб, зниклих безвісти за особливих обставин" надано правовий статус особи, зниклої безвісти за особливих обставин, - незалежно від тривалості страхового стажу. При цьому дітям пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається незалежно від того, чи були вони на утриманні годувальника. До членів сім`ї, які вважаються такими, що були на утриманні померлого годувальника, відносяться особи, зазначені в частині другій цієї статті, якщо вони: 1) були на повному утриманні померлого годувальника; 2) одержували від померлого годувальника допомогу, що була для них постійним і основним джерелом засобів до існування. Члени сім`ї померлого годувальника, для яких його допомога була постійним і основним джерелом засобів до існування, але які й самі одержували пенсію, мають право, за бажанням, перейти на пенсію у зв`язку з втратою годувальника.

Згідно із статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

ОЦІНКА СУДУ

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 1 постанови від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

При зверненні до суду із заявою про встановлення юридичного факту важливе значення має мета його встановлення, оскільки саме вона дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне він правові наслідки (постанова ВС від 11.01.2023 по справі № 488/1890/19).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20.06.2019 у справі № 632/580/17 зроблено висновок, що юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків.

Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Відповідно до ч. 1,4, ст. 161 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» у випадках, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2 статті 16 цього Закону, право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги мають особи, зазначені у пункті 4 цієї статті. До членів сімей загиблих (померлих) осіб, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2 статті 16 цього Закону, належать: діти, у тому числі усиновлені, зачаті за життя загиблої (померлої) особи та народжені після її смерті, а також діти, стосовно яких загиблу (померлу) особу за її життя було позбавлено батьківських прав; вдова (вдівець); батьки (усиновлювачі) загиблої (померлої) особи, якщо вони не були позбавлені стосовно неї батьківських прав або їхні батьківські права були поновлені на час її загибелі (смерті); внуки загиблої (померлої) особи, якщо на момент її загибелі (смерті) їх батьки загинули (померли); жінка (чоловік), з якою (з яким) загибла (померла) особа проживали однією сім`єю, але не перебували у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, за умови що цей факт встановлено рішенням суду, яке набрало законної сили; утриманці загиблої (померлої) особи, визначені відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".

Ознакою подружніх відносин є: наявність факту ведення спільного господарства, тобто прийняття участі у спільних витратах, спрямованих на забезпечення життєдіяльності сім`ї, наявність усталених відносини, що притаманні подружжю, спільне проживання.

Отже, проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу є спеціальною (визначеною законом) підставою для виникнення у них деяких прав та обов`язків, зокрема, права спільної сумісної власності на майно.

Для встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу потрібно враховувати у сукупності всі ознаки, що притаманні наведеному визначенню.

Належними та допустимими доказами проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу є, зокрема: свідоцтва про народження дітей; довідки з місця проживання; свідчення свідків; листи ділового та особистого характеру тощо; свідоцтво про смерть одного із «подружжя»; свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько; виписки з погосподарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що «подружжя» вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства.

Такий правовий висновок викладено Верховним Судом у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 07 грудня 2020 року у справі № 295/14208/18-ц (провадження № 61-12879св20).

На підтвердження своїх вимог позивач надала суду акт ТОВ «Житлорембудсервіс» №68, відповідно до якого ОСОБА_6 та ОСОБА_7 підтвердили те, що позивач проживала разом із ОСОБА_2 з 1993 до 07.07.2023 за адресою : АДРЕСА_1 . Крім того, суд приймає до уваги декларацію про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу, відповідно до якої місце фактичного проживання ОСОБА_2 зазначено: АДРЕСА_1 , а довіреною особою зазначено ОСОБА_3 . Також, судом були допитані свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_9 які пояснили суду, що особисто знайомі із позивачем та загиблим ОСОБА_2 .. Вказані свідки підтвердили те, що ОСОБА_10 та ОСОБА_2 проживали однією сім`єю та вели спільне господарство. Враховано судом також надані позивачем фотознімки

Отже, в своїй сукупності надані позивачем докази підтверджують те, що остання проживала однією сім`єю із ОСОБА_2 , як дружина і чоловік без реєстрації шлюбу в період із 10.11.2010 до 07.07.2023.

Щодо вимоги позивача про встановлення факту перебування на її на утриманні ОСОБА_2 ..

Факт перебування фізичної особи на утриманні померлого має значення для переходу на пенсію в разі втрати годувальника, яку може бути призначено за умови, що утримання було повним, або допомога, яка надавалась утриманцю, була постійним і основним джерелом засобів до існування, навіть коли утриманець (заявник) мав заробіток, одержував пенсію, стипендію тощо.

Повне утримання означає відсутність у члена сім`ї інших джерел доходів, окрім допомоги померлого. Якщо крім допомоги, що надавалася померлим, особа мала інші джерела доходів, то необхідно встановити, чи була допомога годувальника постійним і основним джерелом засобів до існування. Постійний характер допомоги означає, що вона була не одноразовою, а надавалася систематично, протягом певного періоду часу і що померлий виконував обов`язок щодо утримання цього члена сім`ї. Основне значення допомоги необхідно з`ясовувати шляхом порівняння розміру допомоги з боку померлого та інших доходів. Вирішення питання залежить від співвідношення розмірів допомоги та інших одержуваних доходів.

Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду по справі № 520/6518/17(провадження № 61-29713св18)

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_10 перебуває на обліку в Кременчуцькому об`єднаному управлінні ПФУ в Полтавській області і отримує пенсію за віком.

За період із січня 2022 року до липня 2023 року ОСОБА_3 отримала пенсію в сумі 45001,47 грн(а.с.147); Сума доходу ОСОБА_2 за вказаний період становила 401597,65 грн(а.с.145).

Оскільки судом було встановлено факт проживання однією сім`єю, як чоловіка і дружини, з огляду на розмір доходів позивача та ОСОБА_2 , суд вважає за можливе встановити факт перебування ОСОБА_3 на утриманні ОСОБА_2 ..

Судові витрати суд покладає на позивача.

Приймаючи до уваги те, що позивачем було заявлено дві вимоги немайнового характеру, однак судовий збір було сплачено лише за одну, суд вважає за можливе стягнути із позивача на користь держави судовий збір за другу вимогу немайнового характеру в сумі 1073,60 грн.

Керуючись ст. 10, 12, 81, 258, 259, 263 - 265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та факту перебування на утриманні - задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , разом із померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 в період із 10.11.2010 до 07.07.2023 однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

Встановити факт перебування ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 на утриманні померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ..

Стягнути із ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , рнокпп НОМЕР_2 на користь держави судовий збір в сумі 1073,60 грн.

Інші судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Діна АНДРІЄЦЬ