Справа №567/574/24
Провадження №2/567/27/25
У Х В А Л А

30 травня 2025 року м. Острог

Острозький районний суд Рівненської області у складі:

головуючий суддя - Василевич О.В.

секретар - Клімович О.О.

з участю представника позивача - адвоката Плакси В.А.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Острозької міської ради Рівненської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва про право власності на майновий пай члена КСП та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, -

встановив:

Острозьким районним судом Рівненської області в порядку загального позовного провадження розглядається цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Острозької міської ради Рівненської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва про право власності на майновий пай члена КСП та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно.

Ухвалою суду від 28.03.2024 року позовну заяву ОСОБА_2 прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання на 24.04.2024 року, відповідачам встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву.

Водночас іншою ухвалою суду від 28.03.2024 року частково задоволено заяву представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Плакси В.А. про забезпечення позову, згідно якої заборонено вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо наступного нерухомого майна:

- зерноплощадки №4 загальною площею 604,8 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- піднавісу на зерно №2, загальною площею 1936,3 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- автоваги №3, загальною площею 27,4 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- 65/100 часток адміністративного приміщення (контори) №3, загальною площею 547,9 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- столярного цеху №5, загальною площею 197,8 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_5 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- зерноплощадки зі складом насіннєвим №1, загальною площею 252,7 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_6 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060.

Крім того, відповідачу ОСОБА_1 заборонено здійснювати демонтаж, проводити будівельні роботи щодо вищевказаного нерухомого майна.

07.05.2024 року позивачем ОСОБА_2 було подано апеляційну скаргу на ухвалу суду про забезпечення позову від 28.03.2024 року, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення при вирішенні поданої ним заяви про забезпечення позову, та на невідповідність висновків, викладених в ухвалі суду, обставинам справи, вважаючи, що існують підстави для заборони відповідачу ОСОБА_1 користуватися належним йому на праві власності вищевказаним нерухомим майном.

Ухвалою Рівненського апеляційного суду від 18.06.2024 року апеляційну скаргу позивача ОСОБА_2 на вищевказану ухвалу суду про забезпечення позову від 28.03.2024 року залишено без задоволення, та ухвалу суду про часткове забезпечення позову - без змін.

Ухвалою суду від 04.09.2024 року позовну заяву ОСОБА_2 відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України залишено без руху та позивачу було надано строк для виправлення недоліків позовної заяви, які були виявлені після відкриття провадження у справі.

Ухвалою суду від 11.09.2024 року позовну заяву ОСОБА_2 до Комісії з врегулювання майнових відносин КСП «Світанок» (голова комісії Погонець О.В.), Острозької міської ради Рівненської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва про право власності на майновий пай члена КСП та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, в частині позовних вимог, заявлених до комісії з врегулювання майнових відносин КСП «Світанок» - залишено без розгляду.

14.10.2024 року відповідачем ОСОБА_1 було подано апеляційну скаргу на ухвалу суду від 11.09.2024 року, посилаючись на порушення судом при постановленні такої ухвали норм процесуального права.

Ухвалою суду від 15.10.2024 року відмовлено відповідачу ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про передачу вищевказаної цивільної справи за підсудністю до Рівненського міського суду Рівненської області.

Ухвалою суду від 16.10.2024 року частково задоволено клопотання представника позивача - адвоката Плакси В.А. про витребування доказів.

Ухвалою Рівненського апеляційного суду від 06.02.2025 року апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 на вищевказану ухвалу суду від 11.09.024 року про залишення без розгляду позовної заяви в частині позовних вимог, заявлених до комісії з врегулювання майнових відносин КСП «Світанок» - залишено без задоволення, та відповідну ухвалу суду - без змін.

24.02.2025 року вищевказана цивільна справа була повернута до суду з апеляційної інстанції та було призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 02.05.2025 року, постановленою у судовому засіданні із занесенням до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою суду від 22.05.2025 року здійснено перехід зі стадії розгляду справи по суті до стадії підготовчого провадження.

20.05.2025 р. відповідачем ОСОБА_1 подано до суду заяву про застосування зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання позивача ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в сумі 1 530 528 грн.

В обґрунтування заяви відповідач ОСОБА_1 зазначає, що ухвалою Острозького районного суду Рівненської області від 28.03.2024 вжито заходи забезпечення позову, шляхом заборони вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо належного йому на праві власності вищевказаного нерухомого майна. Окрім того, йому заборонено здійснювати демонтаж, проводити будівельні роботи щодо вказаного нерухомого майна.

Посилається на те, що існує ризик спричинення йому збитків у разі відмови у позові та заходи забезпечення позову призведуть до завдання йому збитків, оскільки він обмежений у розпорядженні нерухомим майном (шляхом продажу, обміну, дарування або передачі нерухомості в іпотеку). Також у зв`язку з арештом нерухомого майна була нівельована можливість отримання ним доходу, пов`язаного із укладенням догорів оренди, при цьому йому були завдані збитки у вигляді упущеної вигоди. Окрім того зазначає, що існує ризик псування або знецінення нерухомого майна (неможливість своєчасно продати об`єкт у сприятливий період).

Відповідачем ОСОБА_1 було здійснено оцінку збитків та останній посилається на те, що очікувана щомісячна орендна плата за оренду 65/100 часток адміністративного приміщення (контори) №3, загальною площею 547,9 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_4 , могла б становити 43 992 грн. (549,9 кв.м. х 80 грн. за 1 кв.м. = 43 992 грн.), а також за оренду приміщення столярного цеху №5, загальною площею 197,8 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_5 , очікувана щомісячна орендна плата могла б становити 19 780 грн. (197,8 кв.м. х 100 грн. за 1 кв.м. = 19 780 грн.)

Вважає, що існують підстави вважати, що вжиті судом заходи забезпечення позову будуть діяти як мінімум до завершення апеляційного перегляду, оскільки рішення суду першої інстанції у будь-якому випадку буде оскаржуватись стороною, не на користь якої воно буде ухвалене. З огляду на те, що тривалість розгляду справи до набрання рішення суду в даній справі триватиме орієнтовано 2 роки, вважає, що у випадку невжиття заходів зустрічного забезпечення позову він може понести збитки за період, протягом яких розглядатиметься спір у даній справі в суді першої, апеляційної та касаційної інстанцій, у зв`язку з неможливістю здачі нерухомого майна в оренду, в розмірі 1 530 528 грн. (43 992 грн. + 19 780 грн. = 63772 грн. х 24 місяці = 1 530 528 грн.).

В зв`язку з наведеним просить суд вжити заходи зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання позивача ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в сумі 1 530 528 грн. протягом п`яти днів з моменту постановлення ухвали про зустрічне забезпечення.

Відповідач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представники відповідача ОСОБА_1 - адвокат Вітошко Ю.Г. та адвокат Сенчук В.П. в поданих на адресу суду клопотаннях заяву підтримали, розгляд заяви про застосування зустрічного забезпечення кожен окремо просив здійснювати у їх відсутності.

Позивач ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Плакса В.А. в судовому засіданні заперечив проти задоволення заяви про зустрічне забезпечення, мотивуючи тим, що підстави для вжиття заходів зустрічного забезпечення відсутні, оскільки твердження відповідача про упущену вигоду у зв`язку з неможливістю здачі нерухомого майна майна в оренду є гіпотетичними та не стосуються суті забезпечення позову, при цьому доводи відповідача про завдані збитки без підтвердження належними доказами є необґрунтованими та не можуть бути підставою для задоволення клопотання про зустрічне забезпечення. Зазначена відповідачем сума понесених збитків є спекулятивною, не підтверджує реального понесення витрат відповідачем, тому не може бути врахована судом як підстава для зустрічного забезпечення.

Крім того, зазначає, що позивач має зареєстроване місце проживання в с.Мощаниця Острозької МТГ Рівненського району Рівненської області, здійснює підприємницьку діяльність на території України та має достатню матеріальну базу, що дозволяє відшкодувати можливі збитки відповідача ОСОБА_1 у разі відмови у задоволенні позову. Водночас вказує, що відповідачем не зазначено доказів того, що виконання рішення у майбутньому може бути утруднене, з огляду на те, що відсутні докази, що позивач буде ухилятись від виконання такого рішення. Одночасно посилається на те, що заходи забезпечення позову були вжиті судом 28.03.2024 року, при цьому відповідачем подано до суду заяву про застосування зустрічного забезпечення лише 20.05.2025 року та вважає, що подане клопотання є нічим іншим як способом затягування судового розгляду та просить у задоволенні заяви відмовити.

Представник відповідача Острозької міської ради в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином.

Вивчивши доводи заяви відповідача ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення, а також доводи представника позивача - адвоката Плакси В.А. в заперечення застосування зустрічного забезпечення, суд дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що ухвалою суду від 28.03.2024 року частково задоволено заяву представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Плакси В.А. про забезпечення позову та заборонено вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо наступного нерухомого майна:

- зерноплощадки №4 загальною площею 604,8 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- піднавісу на зерно №2, загальною площею 1936,3 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- автоваги №3, загальною площею 27,4 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- 65/100 часток адміністративного приміщення (контори) №3, загальною площею 547,9 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- столярного цеху №5, загальною площею 197,8 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_5 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- зерноплощадки зі складом насіннєвим № НОМЕР_1 , загальною площею 252,7 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_6 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060.

Окрім того, заборонено відповідачу ОСОБА_1 здійснювати демонтаж, проводити будівельні роботи щодо наступного нерухомого майна :

- зерноплощадкою №4 загальною площею 604,8 кв.м., розташованою за адресою: Рівненська - зерноплощадки №4 загальною площею 604,8 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- піднавісу на зерно №2, загальною площею 1936,3 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- автоваги №3, загальною площею 27,4 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- 65/100 часток адміністративного приміщення (контори) №3, загальною площею 547,9 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- столярного цеху №5, загальною площею 197,8 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_5 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060;

- зерноплощадки зі складом насіннєвим № НОМЕР_1 , загальною площею 252,7 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_6 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 060.

На ухвалу суду про забезпечення позову 07.05.2024 року позивач ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Рівненського апеляційного суду від 18.06.2024 року апеляційну скаргу позивача ОСОБА_2 залишено без задоволення, а ухвалу суду від 28.03.2024 року - без змін.

Відповідно до ч.6 ст.154 ЦПК України питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання.

Згідно з частинами першої-п`ятої статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом.

Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Зазначена норма ЦПК узгоджуються зі змістом Принципу 8 Принципів попередніх і забезпечувальних заходів в міжнародному цивільному процесі, прийнятих Асоціацією міжнародного права у 1996 році: суд повинен мати повноваження вимагати від позивача гарантії відшкодування збитків відповідачу чи третій стороні, які можуть виникнути в результаті відмови у позові. При вирішенні питання про гарантії суд повинен враховувати можливості позивача відповісти на вимогу про відшкодування збитків.

Отже, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Цей інститут має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 01 липня 2020 року у справі № 569/13105/18 (провадження № 61-46461св18) зазначено, що відповідно до частин першої, другої, пункту 1 частини третьої, частини шостої статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має іншого зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Також суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення за наявності одночасно таких підстав: 1) якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України; 2) якщо позивач не має майна, що знаходиться на території України.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за винятком випадків, передбачених частиною третьою статті 154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, зокрема, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Отже, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення спрямоване насамперед на захист інтересів відповідача.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із цим.

Оцінка співмірності здійснюється, крім іншого, з урахуванням співвідношення права та інтересу, які просить захистити заявник, вартості майна, на яке накладається арешт, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

При цьому в ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення вказується розмір останнього або інші дії, які повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення, а також строк його надання, котрий не може перевищувати 10-ти днів з дня постановлення ухвали.

Оскільки вжиття заходів зустрічного забезпечення за загальним правилом має диспозитивний характер, то при вирішенні питання про їх застосування суд повинен оцінити необхідність зустрічного забезпечення та з`ясувати спроможність позивача компенсувати відповідачу у майбутньому можливі збитки, пов`язані із забезпеченням позову.

Звертаючись із заявою про застосування заходів зустрічного забезпечення, відповідач не підтвердив належними доказами, обставини, зазначені в ч.3 ст.154 ЦПК України, що зобов`язують суд застосувати зустрічне забезпечення, а саме: на підтвердження того, що позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та не має на території України майна в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків, а також що майновий стан позивача або його дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

З матеріалів справи вбачається, що позивач має зареєстроване місце проживання на території України та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , що підтверджується відміткою в його паспорті громадянина України.

Окрім того, позивачем надано суду відомості щодо власного майнового стану, а тому відповідачем не доведено неможливості компенсації у майбутньому ймовірних збитків, понесених відповідачем внаслідок застосованих судом заходів забезпечення позову. Водночас відповідачем не зазначено доказів того, що виконання рішення у майбутньому може бути утруднене, з огляду на те, що позивач буде ухилятись від виконання такого рішення.

В даному випадку може бути порушена паритетність сторін, оскільки відповідач користується спірним майном, а інша сторона не тільки позбавлена цього права, а й, на думку відповідача, повинна нести тягар його утримання.

Також твердження відповідача про неможливість здачі в оренду нерухомого майна не стосуються суті забезпечення позову. Доводи відповідача про завдані збитки у вигляді упущеної вигоди, пов`язаної з можливою орендою частини нерухомого майна є необґрунтованими та не можуть бути підставою для задоволення клопотання про зустрічне забезпечення. Так, доводи відповідача про те, що він планував здавати в оренду частину нерухомого майна є припущеннями, які не підтверджені належними доказами, оскільки будь-яких доказів на підтвердження того, що нерухоме майно здавалось в оренду до застосування заходів забезпечення позову, а також доказів наявності перешкод для укладення договорів оренди на даний час, станом на час розгляду справи, відповідачем не надано.

Також суд звертає увагу, що заявлена відповідачем сума зустрічного забезпечення у розмірі 1 530 528 грн. є попереднім розрахунком та не підтверджує реального понесення втрат відповідачем. Відсутні укладені договори чи платіжні документи, які б свідчили про фактичні збитки, тому вказана сума є необґрунтованою і не може бути врахована судом як підстава для зустрічного забезпечення.

Отже, враховуючи наведене суд приходить до висновку, що обставини, за яких суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення у відповідності до положень ч.3 ст.154 ЦПК України відсутні, інші підстави відповідачем не доведені та мають характер припущення, відтак суд не вбачає достатніх підстав для вжиття заходів зустрічного забезпечення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.154, 259, 260, 293, 353, 354 ЦПК України, -

постановив :

В задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення у цивільній справі № 567/574/24 за позовом ОСОБА_2 до Острозької міської ради Рівненської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва про право власності на майновий пай члена КСП та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складено 03.06.2025 року.

Суддя Острозького районного суду Василевич О.В.