Справа № 608/947/25
про залишення позовної заяви без руху
10 червня 2025 року м. Теребовля
Суддя Теребовлянського районного суду Тернопільської області Мельник А.В., ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї матеріалами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Чортківського районного нотаріального округу Тернопільської області Пивовар Оксана Іванівна про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, скасування державної реєстрації права на нерухоме майно та визнання права власності в порядку спадкування,
ОСОБА_1 через представника адвоката Кобринчук О.М. звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Чортківського районного нотаріального округу Тернопільської області Пивовар Оксана Іванівна, у якому просить:
-визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, яке видане приватним нотаріусом Чортківського районного нотаріального округу Тернопільської області Пивовар О.І. 18.10.2024 на ім`я ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_3 ,
-скасувати державну реєстрацію речового права на все нерухоме майно, здійснену на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, видане Пивовар О.І. - приватним нотаріусом Чортківського районного нотаріального округу Тернопільської області 18.10.2024 на ім`я ОСОБА_2 за помелим ОСОБА_3 ;
- визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на 1/2 частку всього належного померлому ОСОБА_3 майна.
Ухвалою судді Чортківського районного суду Тернопільської області від 15.05.2025 дану справу було передано за підсудністю на розгляд до Теребовлянського районного суду Тернопільської області.
До Теребовлянського районного суду Тернопільської області справа надійшла 05.06.2025.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 05.06.2025 справу було передано на розгляд судді Мельник А.В.
Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статею 177 ЦПК України, та місить такі недоліки.
Згідно частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно з абзацом 2 п.п. 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн).
Звертаючись до суду з позовом позивачем заявлено вимоги майнового та немайнового характеру.
Згідно зі статтею 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Позивачем судовий збір не сплачено взагалі. У позові зазначено про те, що оскільки на даний час позивачу чітко невідомо обсяг спадкового майна, то вона позбавлена можливості визначити його вартість, та відповідно сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру про визнання права власності. Позивач також вказує, що сума судового збору за подання позовної заяви складає 1211 грн. При цьому, до позову додано клопотання про звільнення від сплати судового збору. Клопотання обгрунтовано тим, що позивач не працює і доходи у неї відсутні.
За приписами статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, своєю ухвалою у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Частиною другою цієї ж статті встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати і єдиною визначальною підставою для правильного вирішення цього питання є майновий стан сторони.
Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для звільнення від сплати такого, його відстрочення чи розстрочення.
Відтак, важкий майновий стан сторони входить до предмета доказування і, відповідно, має бути підтверджений належними і допустимими, у розумінні ЦПК України, доказами.
Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.
Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору чи звільнення від його сплати може бути, наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, відомості про отримання (чи їх відсутність) пенсій, соціальних виплат, допомог, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.
Позивачем в обґрунтування заявленого клопотання про звільнення від сплати судового збору не додано жодних доказів.
Також, однією з умов для вирішення питання звільнення від сплати судового збору є з`ясування обставин чи розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Доказів щодо отриманих доходів за попередній рік позивачем не надано.
Суддя звертає увагу на те, що, невмотивоване звільнення від оплати повністю або частково, відстрочення або розстрочення сплати судових витрат утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших суб`єктів звернення за судовим захистом.
З урахуванням вищезазначеного, сплата судового збору є обов`язком позивача, а тому зловживання правом на звільнення, відстрочку чи розстрочку від його сплати є неприпустимим.
З огляду на викладене, клопотання позивача про звільнення сплати судового збору є необґрунтованим.
Отже, у даному випадку позивачу слід було сплатити судовий збір за подання даної позовної заяви.
Доказів сплати позивачем судового збору в порядку і розмірі, встановленому законом, до позовної заяви не додано.
Відповідно до частин першої, другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України, її належить залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.
Позивачу у цей строк необхідно усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом подання до суду доказів сплати судового збору.
Керуючись статтями 177, 185 ЦПК України, суддя,
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Чортківського районного нотаріального округу Тернопільської області Пивовар Оксана Іванівна про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, скасування державної реєстрації права на нерухоме майно та визнання права власності в порядку спадкування, залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.
Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу.
Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя А.В.Мельник