У Х В А Л А

про відмову у задоволення заяви про зміну

способу і порядку виконання рішення суду

копія
Справа № 401/1008/24 Провадження № 6/401/11/25

28 травня 2025 року Світловодський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді Мельничика Ю.С.,

за участю секретаря Рудської В.А., учасники справи: приватний виконавець Маляр Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Світловодську подання (заяву) приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Маляра Яна Анатолійовича про зміну способу і порядку виконання рішення суду від 18 вересня 2024 року, ухваленого у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, шляхом надання дозволу на звернення стягнення на житлове приміщення, -

В С Т А Н О В И В:

18 березня 2025 року приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Маляр Я. А. звернувся до Світловодського міськрайонного суду з поданням про надання дозволу на звернення стягнення на майно боржника ОСОБА_2 а саме 1/2 квартири що розташована за адресою АДРЕСА_1 .

Приватний виконавець виконавчого округу м.Києва Маляр Я.А. в судовому засіданні подання підтримав та просив його задовольнити.

Від боржника ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, із поданням приватного виконавця вона ознайомлена, зазначає. що викладені обставини є правдивими і відповідають дійсності. Вказує що має скрутне матеріальне становище, та бажає розрахуватись із заборгованостями, тому не заперечує проти задоволення подання. Сподівається, що від продажу її частки квартири борги будуть погашені в повному обсязі, а залишок коштів буде перераховано на її рахунок який розблокують.

Заінтересована особа - уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ КБ Хрещатик в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду повідомлена належним чином.

Дослідивши та перевіривши письмові докази справи, суд дійшов такого висновку.

В провадженні Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області перебувала справа 401/1008/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за договором позики.

18 вересня 2024 року рішенням Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області позовну заяву ОСОБА_1 задоволено.

24 жовтня 2024 року Світловодським міськрайонним судом Кіровоградської області видано виконавчий лист по справі №401/1008/24.

15.11.2024 року, приватним виконавцем Маляром Я.А., було відкрито виконавче

провадження №76568822, згідно постанови про відкриття виконавчого провадження на підставі вказаного виконавчого листа.

Сума звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця, мінімальних витрат виконавчого провадження становить 1223294,99 грн.

15 листопада 2024 року приватним виконавцем Маляром Я.А. у даному виконавчому провадженні була винесена постанова про опис та арешт майна

(коштів) боржника.

Під час проведення виконавчих дій, приватним виконавцем було виявлено нерухоме майно боржника - ОСОБА_2 , а саме 1/2 частина квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (Загальна площа (кв.м): 66.5,

житлова площа (кв.м): 29.4.

Одночасно, в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на цей об`єкт

зареєстрована іпотека на користь ВАТ КБ "Хрещатик за зобов`язанням

ОСОБА_3 , який є іпотекодавцем.

Згідно наявної інформації 16 травня 2007 року між

ОСОБА_3 та ВАТ КБ Хрещатик було укладено договір №076/06-100/28-38/1-07 про

участь у Фонді фінансування будівництва виду А частини площі житлового будинку АДРЕСА_2 .

Зі слів приватного виконавця, згідно п. 1.1. Договору за цим договором довіритель, на підставі визнання ним Правил Фонду фінансування будівництва виду А частини площі житлового будинку АДРЕСА_2 затверджених Постановою Правління Відкритого акціонерного товариства комерційний банк "Хрещатик" (№1168 від 18.07.2006 р.), передає Управителю у довірчу власність грошові кошти з метою отримання у власність об`єкта інвестування та встановлює обмеження щодо окремих дій Управителя з управління цими коштами, приймає на себе зобов`язання виконувати Правила ФФБ, а Управитель приймає кошти на рахунок Фонду фінансування будівництва виду А частини площі житлового будинку АДРЕСА_2 у довірче управління з подальшим використанням коштів ФФБ у порядку, визначеному Правилами ФФБ.

Згідно п. 1.7. Договору Дані про закріплений об`єкт інвестування: адреса: частина площі житлового будинку АДРЕСА_2 , кількість кімнат: 2, номер квартири: 286, поверх: З, проектна загальна площа: 66,71 м2,проектна житлова площа: 29,52 м2.

16 травня 2007 року між ОСОБА_3 та ВАТ КБ Хрещатик було укладено договір іпотечного кредиту №37/07-38М.

Відповідно до п. 1 Договору Банк надає Позичальнику в порядку, передбаченому цим Договором, Положенням Про порядок фінансово-кредитної підтримки молодих сімей та одиноких молодих громадян на будівництво (реконструкцію) житла в місті Києві, затвердженим рішенням Київської міської ради від 18 листопада 2004 року №2570/1980, довготерміновий іпотечний кредит в сумі 233 247 грн. 31 коп. для інвестування в будівництво житла з кінцевим терміном погашення 01 вересня 2034 року з встановленням графіком погашення кредиту відповідно п. 4.4. цього Договору.

16 травня 2007 року між ОСОБА_2 та ВАТ КБ Хрещатик було укладено договір поруки №37/07-3 8М-02.

05 червня 2008 року між ОСОБА_3 та ВАТ КБ Хрещатик було укладено Договір про внесення змін до договору іпотечного кредиту №37/07-38М від 16 травня 2007 року.

Вказані посилання на договори приватного виконавця не підкріплені наданням суду копій цих договорів.

З довідки від 15 січня 2019 року №9-2/144 наданої ПАТ КБ Хрещатик вбачається, що станом на 11 січня 2019 року заборгованість за кредитним договором №37/07-38М від 16.05.2007, укладеним ОСОБА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , з ПАТ КБ Хрещатик, , відсутня. Кредит погашено. Проценти по кредиту сплачені в повному обсязі.

Згідно єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПАТ КБ Хрещатик припинено 02.10.2020 року.

Зі слів приватного виконавця 03 жовтня 2013 року Деснянським районним судом м. Києва було ухвалено рішення по справі №754/8700/13-ц, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи ПАТ «КБ «Хрещатик», КП «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду Деснянської районної у м. Києві ради» про поділ спільного майна подружжя та визначення порядку користування майном.

06 листопада 2013 року Апеляційним судом м. Києва було винесено ухвалу якою відмовлено у прийнятті апеляційної скарги ОСОБА_3 на заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 03 жовтня 2013 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи ПАТ «КБ «Хрещатик», КП «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду Деснянської районної у .м. Києві ради» про поділ спільного майна подружжя та визначення порядку користування майном та повернуто її апелянту.

02 квітня 2019 року Деснянським районним судом м. Києва було винесено ухвалу про виправлення описки в заочному рішенні Деснянського районного суду м. Києва по справі №754/8700/13-ц.

Копії вказаних рішень суду також не надані.

24 липня 2019 року Державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - Крежевським Віталієм Вадимовичем було прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 48011019 від 30.07.2019 року.

Приватний виконавець зазначає, що 07 серпня 2018 року Васильківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області було видано свідоцтво про смерть ОСОБА_3 про, що складено відповідний актовий запис №9403 від 07 серпня 2018 року.

Згідно державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Реєстру прав власності на нерухоме майно. Державного реєстру Іпотек реєстраційний номер 000, квартира, двокімнатна, загальною площею (кв.м.) 66.5, житлова площа (кв.м.) 29.4, адреса АДРЕСА_1 . що належить ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності, розмір частки 1/2, яка складається з кімнати площею 17,25 кв.м. кухня, коридор, туалет, ванна кімната у спільному користуванні.

Нерухоме майно: реєстраційний номер 000, квартира, двокімнатна, загальною площею (кв.м.) 66.5. житлова площа (кв.м.) 29.4, адреса АДРЕСА_1 , зареєстровано обтяження номер 5016404, тип іпотека, зареєстровано 08.10.2008, реєстратором: приватним нотаріусом Руденко В.О., підстава договір про внесення змін, №6572, 08.10.2008 ОСОБА_4 -приватний нотаріус КМНО,об`єкт обтяження квартира 2-х кімнатна заг.пл. 66.50 кв.м., адреса АДРЕСА_1 , іпотекодержатель Відкрите акціонерне товариство КБ Хрещатик, код 19364259, м. Київ, вул. Хрещатик, 8-а, іпотекодавець ОСОБА_3 , розмір основного зобов`язання 233 247,31 грн., додаткові дані кредитний договір №37/07-38М від 16.05.2007 року.

Приватний виконавець вважає, що наявність зареєстрованого обтяження номер 5016404, тип іпотека, зареєстровано 08.10.2008, має формальний характер, так як зобов`язання відсутні. Вказує, що за весь час боржником не здійснено жодної дії щодо виконання судового рішення, а з наданої довідки з реєстру територіальної громади м. Києва вбачається, що у вказаній квартирі зареєстровані ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , 1968 року народження та ОСОБА_6 , 1990 року народження.

Приватний виконавець зазначає, що наявні обставини які роблять неможливим виконання рішення суду, а саме наявність запису про заборону та іпотеку, тому звернувся до суду із заявою (поданням) в порядку ст.435 ЦПК України про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Згідно з ч. 3 ст. 33 Закону України "Про виконавче провадження" за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим, сторони, а також виконавець за заявою сторін або державний виконавець з власної ініціативи у випадку, передбаченому Законом України " Про гарантії держави щодо виконання судових рішень", мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про встановлення або зміну способу і порядку виконання рішення.

Поняття "спосіб і порядок" виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке стосується виконавчого провадження. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій виконавцем відповідно до Закону України "Про виконавче провадження". Спосіб виконання судового рішення це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, що встановлено статтею 16 Цивільного кодексу України. Під зміною способу виконання рішення суду необхідно розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений" (постанова Касаційного цивільного суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 523/16632/15-ц, постанова Касаційного цивільного суду від 06 червня 2018 року у справі № 522/21465/15).

Для зміни способу виконання судового рішення необхідним є з`ясування питання чи не призведе така зміна способу виконання до зміни первісно обраного позивачем способу захисту своїх прав та інтересів, оскільки змінюючи спосіб виконання судового рішення, суд не може змінювати останнє по суті (Постанова Верховного суду України від 25.11.2015 у справі № 6-1829цс15, постанова Касаційного господарського суду від 11 квітня 2018 року у справі № 904/1478/15).

Пунктом 9 Узагальнення "Про практику розгляду судами процесуальних питань, повязаних із виконанням судових рішень у цивільних справах" (Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, постанова від 25 вересня 2015 року № 8) повідомлено, що законодавець, надаючи можливість зміни чи встановлення способу і порядку виконання рішення, безпосереднього визначення згаданих правових категорій не наводить, у зв`язку з чим вони залишаються поняттями оціночними.

Зміна способу та порядку виконання рішення це визначена законодавством послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем, а також права і обов`язки суб`єктів виконавчого провадження під час їх вчинення. Тобто судом вживаються нові заходи для реалізації рішення суду в разі неможливості його виконання у порядку і спосіб, що встановлені раніше.

Спосіб виконання рішення визначається на підставі встановлених у ст. 16 ЦК способів захисту цивільних прав. Зокрема, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обовязку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Зміна способу і порядку виконання рішення полягає у заміні одного заходу примусового виконання іншим.

При вирішенні питання про зміну способу виконання суд повинен з`ясувати обставини, що свідчать про абсолютну неможливість виконання рішення.

Під час розгляду заяв про встановлення або зміну способу й порядку виконання рішення суду потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сімї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Здійснюючи зміну способу і порядку виконання судового рішення, суд не може змінювати зміст резолютивної частини рішення або змінити обраний судом спосіб захисту порушеного права. Висновки судового рішення щодо способу і порядку його виконання чітко визначені та не можуть бути змінені іншим судовим рішенням без відповідного обґрунтування виняткової необхідності застосування такої зміни рішення.

Зміна способу і порядку виконання судового рішення не передбачає зміни обраного судом при ухваленні рішення способу відновленого порушеного права (Постанова Верховного Суду від 12 квітня 2018 року у справі 759/1928/13-а).

Аналізуючи викладене, суд дійшов висновку, що запропонований заявником спосіб виконання судового рішення за своєю правовою природою (у розумінні ст. 435 ЦПК України) таким не є, а фактично є зміною змісту резолютивної частини вказаного судового рішення, яке набрало законної сили, що є недопустимим.

Статтею 10 Закону України "Про виконавче провадження" встановлено, що заходами примусового виконання рішень є звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами; звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника; вилучення в боржника і передача стягувачу предметів, зазначених у рішенні; заборона боржнику розпоряджатися та/або користуватися майном, яке належить йому на праві власності, у тому числі коштами, або встановлення боржнику обов`язку користуватися таким майном на умовах, визначених виконавцем; інші заходи примусового характеру, передбачені цим Законом.

Згідно з частиною першою статті 48 Закону України "Про виконавче провадження" звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Відповідно до частини третьої статті 50 Закону України "Про виконавче провадження" у разі звернення стягнення на об`єкт нерухомого майна виконавець здійснює в установленому законом порядку заходи щодо з`ясування належності майна боржнику на праві власності, а також перевірки, чи перебуває це майно під арештом.

Частиною четвертою статті 50 Закону України "Про виконавче провадження" визначено, що після документального підтвердження належності боржнику на праві власності об`єкта нерухомого майна виконавець накладає на нього арешт та вносить відомості про такий арешт до відповідного реєстру у встановленому законодавством порядку. Про накладення арешту на об`єкт нерухомого майна, заставлене третім особам, виконавець невідкладно повідомляє таким особам.

У разі якщо право власності на нерухоме майно боржника не зареєстровано в установленому законом порядку, виконавець звертається до суду із заявою про вирішення питання про звернення стягнення на таке майно. Отже, у разі накладення арешту на об`єкти нерухомого майна, які заставлені третім особам, Закон України "Про виконавче провадження" покладає на виконавця обов`язок повідомляти таким особам про накладення арешту.

Накладення арешту на майно має наслідком заборони відчуження арештованого майна, а відтак ним порушується право іпотекодержателя в разі невиконання боржником забезпеченого заставою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки.

Враховуючи викладене, суд може вирішувати питання про звернення стягнення на майно боржника у разі якщо право власності на таке нерухоме майно боржника не зареєстровано, а тому законодавством не передбачено надання судом дозволу на звернення стягнення на майно (реалізацію) боржника, у звязку із наявним записом про заборону та іпотеку майна боржника.

Крім того, з подання приватного виконавця слідує, станом на 11 січня 2019 року заборгованість за кредитним договором №37/07-38М від 16.05.2007, укладеним ОСОБА_3 з ПАТ КБ Хрещатик, в забезпечення виконання якого було накладено обтяження у виді іпотеки на належне боржнику ОСОБА_2 майно, відсутня. Кредит погашено, проценти по кредиту сплачені в повному обсязі.

Тому, у випадку повного виконання зобов`язання, яке забезпечувалось іпотекою, наявні передбачені законодавством підстави для державної реєстрації припинення іпотеки у передбаченому законом порядку.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви (подання) приватного виконавця.

Керуючись ст.ст. 259, 260, 435 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Маляра Яна Анатолійовича про зміну способу і порядку виконання рішення суду від 18 вересня 2024 року ухваленого у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, шляхом надання дозволу на звернення стягнення на житлове приміщення, - відмовити.

Повний текст ухвали складений 02 червня 2025 року.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 15 днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Світловодського

міськрайонного суду Ю.С. Мельничик

Згідно з оригіналом