"09" червня 2025 р. Справа № 363/1123/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2025 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Котлярової І.Ю.,

за участі секретаря Дрозд В.С.,

прокурора Дацька О.С.,

представників відповідача Сідашова О.В., Опришко Е.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Вишгород цивільну справу за позовом першого заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельними ділянками та скасування рішень про їх державну реєстрацію,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вишгородського районного суду Київської області знаходяться вказана цивільна справа.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 18.03.2025 року дану справу було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі і призначено до підготовчого судового засідання на 30.04.2025 року на 12 год. 00 хв., яке за клопотанням представника позивача було відкладено на 09.06.2025 року на 10 год. 00 хв.

У підготовчому судовому засіданні представником відповідача адвокатом Опришко Е.В. заявлено клопотання про залишення позовної заяви першого заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області до відповідача про усунення перешкод у користуванні земельними ділянками та скасування рішень про їх державну реєстрацію без руху, мотивуючи його зміною законодавства щодо посилення захисту прав добросовісного набувача та зобов`язання позивача внести на депозитний рахунок суду кошти у розмірі вартості земельної ділянки.

Представник відповідача адвокат Сідашов О.В. вказане клопотання підтримав та просив залишити позов без руху.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні щодо заявленого клопотання заперечив.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та подане клопотання, приходить до наступних висновків.

Так, на даний час, у зв`язку із зміною законодавства, виникли підстави для залишення позовної заяви без руху, виходячи з такого.

Позивач звернувся до суду з позовом, який обґрунтовано тим, що рішенням Новосілківської сільської ради Вишгородського району Київської області від 10.07.2013 року № 261-24-VI ряд громадян отримали у власність безоплатно для ведення індивідуального садівництва земельні ділянки на території с. Новосілки (в межах населеного пункту) Вишгородського району по 0,12 га кожна. Зокрема, одну з вказаних земельних ділянок отримав ОСОБА_2 , за яким зареєстровано право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :36:118:0214 площею 0,12 га. У подальшому на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 31.07.2013 року № 7055 останній відчужив право власності на вказану земельну ділянку ОСОБА_3 , який в свою чергу у 2016 році відчужив ОСОБА_4 та яка здійснила поділ належної їй земельної ділянки, внаслідок чого було утворено земельні ділянки з кадастровим номером :36:118:6005 площею 0,115 га та з кадастровим номером :36:118:6004 площею 0,005 га. Земельну ділянку з кадастровим номером :36:118:6005 на підставі договору дарування від 29.07.2019 року № 2493 ОСОБА_4 подарувала ОСОБА_1 . Також за ОСОБА_1 на підставі свідоцтва права на спадщину за законом від 30.05.2022 року № 306 зареєстровано право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :36:118:6004. Відтак, власником однієї із земельних ділянок, переданої у приватну власність рішенням Новосілківської сільської ради Вишгородського району Київської області від 10.07.2013 року № 261-24-VI, яка у подальшому була поділена на дві земельні ділянки, на теперішній час є відповідач.

Відведення у приватну власність вказаних земельних ділянок здійснено з порушенням вимог ст.ст. 19, 20, 22, 59, 83, 122 ЗК України та ст. ст. 1, 4, 88-90 ВК України.

В цьому зв`язку в позові порушено питання про усунення перешкод у здійсненні Пірнівською сільською радою права користування та розпорядження спірними земельними ділянками водного фонду шляхом їх повернення від ОСОБА_1 до Пірнівської сільської ради, скасування відповідних рішень про державну реєстрацію з одночасним припиненням права власності відповідача.

09 квітня 2025 року набрав чинності Закон України №4292-ІХ «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» від 12 березня 2025 року, згідно якого відповідні норми ЦК та ЦПК України викладено в новій редакції.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 391 ЦК України, якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу.

Згідно ч. 5 ст. 390 ЦК України суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України "Про приватизацію державного житлового фонду".

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Згідно п. 2 Розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону №4292-ІХ, положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо:

- нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом;

- нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Відповідно до чинної ч. 4 ст. 177 ЦПК України, у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Оскільки вказаний закон має зворотну силу, а провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (ч. 3 ст. 3 ЦПК України), коли судом може бути застосована лише та процесуальна норма, яка є чинною на момент проведення тієї чи іншої процесуальної дії та/або прийняття процесуального рішення, а відтак, вирішуючи питання про відповідність позовної заяви вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, судом встановлено, що позовна заява вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України не відповідає.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму.

Так, прокурором в позові порушено питання про усунення перешкод у здійсненні Пірнівською сільською радою права користування та розпорядження спірними земельними ділянками водного фонду шляхом їх повернення від ОСОБА_1 до Пірнівської сільської ради, скасування відповідних рішень про державну реєстрацію з одночасним припиненням права власності відповідача, які з урахуванням статті 391 ЦК України, суд розцінює як вимогу про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь територіальної громади.

Отже, позивачу слід усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом внесення на депозитний рахунок суду (депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київські області, , рахунок: UA0018661, банк: Державна казначейська служба України, м. Київ) відповідної грошової суми в розмірі оцінки (експертно-грошова оцінка земельних ділянок) здійсненої в порядку, визначеному законом «Про оцінку земель» і додати до позову вказані документи.

Відтак відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175-177, 185, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача адвоката Опришко Е.В. про залишення позовної без руху - задовольнити.

Позовну заяву першого заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельними ділянками та скасування рішень про їх державну реєстрацію залишити без руху.

Для усунення зазначених недоліків надати строк не пізніше 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю. Котлярова