Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/902/25
Провадження № 2/935/279/25
У Х В А Л А

04 червня 2025 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Міністерство оборони України, Коростишіський відділ державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання батьківства

встановив:

Представник позивача ОСОБА_3 , якій діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до Коростишівського районного суду Житомирської області з позовом про визнання батьківства, в якому одночасно просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Вивчивши клопотання представника позивача, дослідивши додані до нього документи, суддя дійшов такого висновку.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою, за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення за таких умов:

1. розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2. позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, або

3. предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до положень ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. На тій же підставі суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" № 10 від 17 жовтня 2014 року, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. У ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору обґрунтовано наявністю скрутного матеріального становища.

Оскільки представником позивача ОСОБА_3 не надано доказів, які б реально підтверджували скрутне матеріальне становище позивача (наприклад, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідку податкового органу про відсутність доходів у позивачки та у членів її сім`ї тощо), суддя позбавлений можливості перевірити матеріальне становище, яке перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, а тому не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору.

При цьому, суддя звертає увагу, що відстрочення сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

При вирішенні даного клопотання суддею враховується також практику Європейського суду з прав людини.

Так, у своєму рішенні від 26.07.2005 у справі «Kniat v. Poland» ЄСПЛ указав на те, що при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, про надання відстрочення чи розстрочення, національні суди повинні встановити реальний дохід (розмір заробітної плати, соціальних виплат, стипендії тощо) особи, чи наявне в неї рухоме та нерухоме майно, цінні папери, чи є в неї можливість розпоряджатися вказаним без значного погіршення власного фінансового стану.

Відсутність у позивача пільг щодо сплати судового збору ніяким чином не порушує положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті такого права.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у позивачки пільг щодо його сплати, суддя дійшов висновку, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами позивачки стосовно можливості звернення до суду у даній справі дотримано.

Отже, оскільки відсутні встановлені законом підстави для відстрочення сплати судового збору, клопотання представника позивача не підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з 01.01.2025 ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлена у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 1211,20 грн.

Відповідно до ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, оскільки дана позовна заява подана в електронній формі (тобто через систему «Електронний суд») позивачу необхідно сплатити судовий збір з урахуванням коефіцієнту 0,8.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог ст.175, 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 4, 175, 177, 185, 258-260 ЦПК України ,суддя

постановив:

В задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Міністерство оборони України, Коростишіський відділ державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання батьківства залишити без руху та надати строк для усунення недоліків не більше десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Повідомити представника позивача/ позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви, а саме: сплатити судовий збір, оригінал квитанції надати суду не пізніше десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків позовна заява буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Рибнікова