н/п 2/490/3029/2025
Справа 490/4257/25

Центральний районний суд м. Миколаєва
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 червня 2025 року суддя Центрального районного суду м. Миколаєва Черенкова Н.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 про відмову від права власності,-

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просив: підтвердити його добровільну відмову від права власності на частку в квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , у відповідності до ст. 347 Цивільного кодексу України, з перездачою цієї частки на користь іншого співвласника ОСОБА_2 ; припинити його право власності на вказану частку та зобов`язати державного реєстратора скасувати запис про його право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, внести відповідні зміни до державного реєстру прав на нерухоме майно.

Ухвалою судді від 05.03.2025 року дану позовну заяву залишено без руху, надано строк на усунення недоліків, а саме: позивачу необхідно уточнити відповідача по справі з наданням відповідних доказів.

11.03.2025 року від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду від 05.03.2025 року, з доданою позовною заявою в новій редакції, в якій позивач просить стягнути з ОСОБА_3 заборгованість за Договором №614 від 25.04.2021, №240 від 25.04.2021 у розмірі 127418,21 грн.

Разом з тим, як вбачається з доданих до позову матеріалів, Кредитні Договори №614 від 25.04.2021, №240 від 25.04.2021 були укладені з ОСОБА_4 .

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 та п. 5 ч 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Таким чином, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем в прохальній частині викладено вимоги, які є незрозумілими та нечіткими, оскільки ним не зазначено розмір частки в квартирі, на яку він просить підтвердити його добровільну відмову, що позбавляє суд встановити, у який спосіб позивач просить суд здійснити захист його прав та інтересів.

Крім того, у цивільному процесі, що базується на засадах змагальності й диспозитивності, особливого значення набуває зміст позовної заяви, від якого залежать не тільки дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження, а й позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права відповідач має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Належними сторонами в цивільній справі є особи, відносно яких є дані про те, що вони можуть бути суб`єктами спірних матеріальних правовідносин. Належний позивач - особа, якій належить право вимоги; належний відповідач - особа, котра повинна відповідати за позовом.

Обґрунтування належності у осіб процесуальної правосуб`єктності позивача і відповідача покладається на позивача та осіб, які порушують процес на захист прав та інтересів позивача. Під час прийому позовної заяви до розгляду, на основі норм матеріального права, суд визначає чи є сторони належними. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду. Відповідно, позивач і відповідач визнаються належними сторонами, якщо є припущення вважати, що вони є носіями спірного права або охоронюваного законом інтересу.

Наведене означає, що належний суб`єктний склад учасників спору є тоді, коли у сторін спору існує зв`язок із предметом позову, тобто щодо предмету позову у сторін виникають суб`єктивні права.

Від належного суб`єктного складу сторін залежить питання про задоволення позовних вимог з підстав їх законності, при цьому саме позивач несе ризик заявлення вимог до неналежного відповідача, що може бути самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

В поданій позовній заяві позивачем не вказано відповідача по справі, а зазначено «Інша особв ОСОБА_2 », що унеможливлює встановленню суб`єктного складу учасників спору.

За такого, позивачу необхідно вказати відповідача по справі, з наданням відповідних доказів на підтвердження порушення його прав вказаним відповідачем.

Згідно ч.4, ч.5 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Законом України «Про судовий збір»).

Згідно із ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви про розірвання шлюбу сплачується 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

До позовної заяви не додано доказів сплати судового збору.

За такого, позивачу необхідно надати докази сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн або вказати підстави для його звільнення від сплати судового збору з наданням відповідних доказів.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Крім того, суд зауважує, що залишення заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення заявником недоліків заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Цивільним процесуальним кодексом України, що не суперечить вимогам закону, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду

Враховуючи викладене суддя приходить до висновку, що позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України, а тому підлягає повторному залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, що відповідає вимогам ст. 185 ЦПК України,-

За такого, заява підлягає повторному залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 про відмову від права власності - залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали, шляхом подання заяви у новій редакції з наданням відповідних документів та сплати судового збору.

Роз?яснити, що в разі невиконання вказаних вимог, заява буде вважатись не поданою та повернута.

Водночас роз?яснюю, що невиконання до вказаного строку вимог не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Черенкова