Справа № 638/6394/25
Провадження № 2/638/4286/25
УХВАЛА

Іменем України

02 червня 2025 року м. Харків

Суддя Шевченківського районного суду м. Харкова Шишкін О.В. розглянувши можливість відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласна клінічна лікарня», треті особи Міністерство охорони здоров`я України, Державне бюро розслідувань, про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину,

в с т а н о в и в:

Позивач, в особі представника ОСОБА_2 , звернувся до суд із позовом, в якому просить:

- визнати бездіяльність відповідача незаконною та протиправною під час виконання ним функціональних обов`язків за наслідками вчинення ним нікчемного правочину та зобов`язати відповідача вчинити дії щодо усунення порушення законодавства України та Конституції України стосовно задоволення вимог заяв громадянина України ОСОБА_3 до відповідача за фактами виявлення порушення чинного законодавства України та Конституції України при наданні медичних послуг та послуг за державною програмою визначеною порядком 574 МОЗ України за фактом нещасного випадку на виробництві, що стався 22.05.2024;

- застосувати до відповідача наслідки недійсності нікчемного правочину, що ним вчинено , шляхом зобов`язання відповідача виправити помилки у складених листках непрацездатності із 22.05.2024 до дати завершення лікування громадянина України ОСОБА_3 за кордоном згідно державної програми надання медичної допомоги важкопораненим громадянам України внаслідок російської агресії та вчинити дії щодо закриття даних листків непрацездатності після завершення лікування громадянина України ОСОБА_3 за кордоном;

- застосувати до відповідача наслідки недійсності нікчемного правочину, що ним вчинено, шляхом зобов`язання відповідача самостійно здійснювати моніторинг процесу проведення медичного лікування громадянина України ОСОБА_3 за кордоном в межах державної програми надання медичних послуг важкопораненим громадянам України за кордоном та отримання відповідачем самостійно медичних висновків від медичних закладів зазначених вище, що надають медичні послуги громадянину України ОСОБА_3 за кордоном, та у разі необхідності зобов`язати відповідача самостійно здійснити переклад на державну мову отриманих відповідачем самостійно медичних висновків зазначених вище (від медичних закладів що надають медичні послуги громадянину України ОСОБА_3 за кордоном);

- застосувати до відповідача наслідки недійсності нікчемного правочину, що ним вчинено, шляхом зобов`язання відповідача самостійно після завершення лікування громадянина України ОСОБА_3 та виправлення помилок у листах непрацездатності від 22.05.2024, від 11.06.2024 та закриття відповідачем складених ним листків непрацездатності за фактом нещасного випадку на виробництві від 22.05.2024 датою завершення лікування громадянина України ОСОБА_3 за кордоном, надати необхідні документи до медичних установ для призначення інвалідності громадянину України ОСОБА_3 та отримання відповідачем результатів розгляду наданих документів із наданням довідки МСЕК про призначення інвалідності громадянину України ОСОБА_3 ;

- застосувати до відповідача наслідки недійсності нікчемного правочину, що ним вчинено, шляхом зобов`язання відповідача надати позивачу ОСОБА_3 довідку форми 080-4о Висновок про наявність порушення функцій організму, через які невиліковно хворі особи не можуть самостійно пересуватися та самообслуговуватися і потребують соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що позов підлягає поверненню, з огляду на наступне.

Позовну заяву від імені ОСОБА_1 подано його представником за довіреністю ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. (ч. 1 ст. 42, ч. 1 ст. 58 ЦПК України)

За загальним правилом, встановленим у ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Водночас, згідно ч. 2 ст. 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Таким чином, для вирішення питання щодо наявності у ОСОБА_2 можливості здійснювати представництво інтересів ОСОБА_1 в суді, у тому числі і подання позову в його інтересах, належить вирішити питання, чи відноситься дана справа до категорії малозначних, враховуючи, що до категорії трудових спорів вона не відноситься.

Вирішуючи питання щодо визнання даної справи малозначною суд враховує положення ч. 4 ст. 19 ЦПК України, за змістом якої спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Аналіз наведених положень закону свідчить про те, що до першої категорії малозначних справ належать справи, малозначність яких прямо встановлена в законі та не залежить від розсуду суду. Друга категорія справи, які можуть визнаватися малозначними судом, справи незначної складності.

Цивільний процесуальний кодекс України не має визначення, які саме справи можуть бути віднесені до категорії справ незначної складності, а тому дане питання має вирішуватись у кожному випадку окремо з урахуванням об`єктивних критеріїв, до яких можна віднести такі:

наявність сталої судової практики зі спірного питання;

характер та кількість фактів, які підлягають встановленню (складність предмета доказування);

ускладнення суб`єктного складу, можливість вступу у процес інших учасників справи;

кількість вимог, що розглядаються в межах однієї справи, можливість об`єднання та роз`єднання позовних вимог, пов`язаність з іншими справами, що перебувають на розгляді в судах;

віддаленість з точки зору простору та часу між подіями та фактами, що розглядаються, і процесом судочинства;

кількість та специфіка доказового матеріалу, в тому числі свідків, яких слід допитати, потреба у забезпеченні доказів;

виключення, передбачені в частині четвертій статті 274 ЦПК України;

інші обставини (оновлення законодавства, міжнародні фактори тощо).

Враховуючи характер спору, кількість позовних вимог, заявлених позивачем, кількість фактів, які підлягають встановленню, складність та не типовість предмета доказування, обсяг та характер доказів, долучених до позову та про витребування яких позивачем заявлені клопотання, а також клопотання про призначення судових експертиз, вважає, що дана справа не є справою незначної складності, а відтак не є малозначною та підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

Враховуючи наведене, представником, який наділений правом підписувати позовну заяву від імені позивача в силу положень ч. 1 ст. 60 ЦПК України є адвокат або законний представник.

За правилами ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Матеріали справи не містять документів, визначених ч. 4 ст. 62 ЦПК України, та які б підтверджували повноваження Орел Н.О. як представника позивача Орла Ю.М.

Крім того, матеріали справи не містять підтвердження того, що ОСОБА_2 є законним представником позивача.

За таких обставин позовна заява Орла Юрія Миколайовича підписана особою, повноваження якої не підтверджено.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

При цьому, вважаю за необхідне зазначити, що така вимога цивільного процесуального закону не є обмеженням права на доступ до суду, враховуючи право держави встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух, а також з урахуванням права позивача на отримання правової допомоги, у тому числі безоплатно, відповідно до ст. 59 Конституції України та Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

Керуючись статтями 185, 260 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Повернути позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласна клінічна лікарня», треті особи Міністерство охорони здоров`я України, Державне бюро розслідувань, про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили згідно положень ст. 261 ЦПК України з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О. В. Шишкін