02.06.2025
Справа № 642/4824/24
Провадження № 2-с/642/41/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2025 року суддя Холодногірського районного суду м. Харкова Пашнєв В.Г., розглянувши заяву боржника ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Харківської міської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» про видачу судового наказу про стягнення із ОСОБА_2 заборгованості за надання послуг з розподілу природного газу за період з 01.08.23 по 30.06.24 у розмірі 666,44 грн.

ВСТАНОВИВ:

Ленінським районним судом м. Харкова 22.08.2024 видано судовий наказ, яким відповідні вимоги сторони стягувача задоволено у повному обсязі.

28 травня 2025 року боржник звернулася до суду із заявою про скасування судового наказу від 22.08.2024 про стягнення заборгованості за за надання послуг з розподілу природного газу за період з 01.08.23 по 30.06.24 у розмірі 666,44 грн та судового збору.

Крім того, заявник просить поновити пропущений строк на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, посилаючись на те, що отримала судовий наказ від 22.08.2024 із запізненням, оскільки не була належним чином повідомлена про його винесення, а також її не було роз`яснено порядок його оскарження, однак доказів щодо цих обставин не надає.

Ознайомившись із заявою про поновлення пропущеного строку на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, суд доходить до висновку, що у поновленні пропущеного строку на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу слід відмовити з таких підстав.

Згідно ч.1 ст.170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4,5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

У відповідності до ч. 2 ст.171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Зважаючи на те, що судовий наказ з додатками отримано боржником 26.12.2024, що підтверджується особистим підписом ОСОБА_1 в заяві в матеріалах провадження судового наказу №642/4824/24, 15-ти денний строк для подання заяви про скасування судового наказу від 22.08.2024 закінчився 13.01.2025, у той час як із заявою про скасування зазначеного судового наказу остання звернулася 28.05.2025.

Посилання боржника в клопотанні про поновлення строку на ті підстави, що вона не була повідомлена належним чином про його винесення та їй не було роз`яснено порядок її оскарження суд не приймає з огляду на таке.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» № 14 від 23 грудня 2012 року, наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Окрім того, в судовому наказі від 22.08.2024 зазначений строк та порядок подання боржником заяви про скасування судового наказу.

Відповідно до ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Суд звертає увагу, що боржником надані до суду квитанції про сплату стягнутої судовий наказом від 22.08.2024 заборгованості та судового збору, що є фактичним виконанням рішення суду та боржником не вказані причини, з яких судовий наказ підлягає скасуванню.

Таким чином, будь-яких доказів поважності пропуску строку суду, заявник не надала, на підставі чого суд вважає невиправданим поновлення процесуального строку без наявності доказів про поважність його пропуску, оскільки таке поновлення призводило б до порушення принципів цивільного судочинства, зловживання процесуальними правами, затягування судового розгляду, нехтування принципом правової визначеності, тобто поваги до остаточного рішення суду.

За наслідками розгляду заяви ОСОБА_1 про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу, суд не знаходить підстав для її задоволення, оскільки жодних поважних причин пропуску такого строку не встановлено, а отже заява про скасування судового наказу підлягає поверненню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.126, 127, 170, 171, 258-261 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу.

Заяву боржника ОСОБА_1 про скасування судового наказу - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя