Березівський районний суд Одеської області
06.06.2025
Справа № 499/121/25
Провадження № 2/494/437/25
06.06. 2025 року м. Березівка
Березівський районний суд Одеської області у складі:
головуючого - судді Римар І.А
за участю секретаря Антонишиної І.С
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Березівка Одеської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, -
Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідачів на користь АТ «ДТЕК Одеські електромережі» заборгованість за необліковану електричну енергію а судовий збір.
Свої вимоги мотивує тим, що 18.09.2023 року представниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі» при проведенні перевірки на предмет дотримання ПРРЕЕ за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: « Порушення п.2.3.1,2.3.2, 2.3.3,2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ, п. 5.16.11, 5.16.18, 5.16.19, 6.4.2 ККО» , що відповідає порушенню п.8.4.2 ПРРЕЕ ознаки втручання в параметри розрахункового приладу обліку електроенергії з метою зміни його показів шляхом використання постійного магніту великої потужності. Електроенергія споживається приладом обліку не враховується Порушення продемонстровано споживачу. При контрольному огляді порушення виявити не можливо. За результатом виявленого порушення було складено акт про порушення № 8014883 від 18.09.2023 року у присутності споживача ОСОБА_2 , який відрекомендував себе чоловіком ОСОБА_1 , який підписав акт із внесення до нього своїх зауважень. Слід зазначити, що споживач був повідомлений про засідання комісії Актом про порушення № 8014883 від 18.09.2023 року, зокрема в якому зазначено, в п. 11 акту про порушення було запрошено на засідання комісії з розгляду актів про порушення на 18.04.2023 року, що комісія з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 10.10.2023 року з 09-00 год. за адресою: м. Одеса вул. М. Боровського 28 Б. 10.10.2023 року комісією АТ «ДТЕК Одеські електромережі» з розгляду актів про порушення без участі споживача (представника споживача) було розглянуто акт та прийнято рішення. Також після надходження експертних висновків споживача було повторно запрошено на засідання комісії по розгляду актів на 23.07.2024 р на 09.00 год за тією ж адресою та в цей день було прийнято рішення протокол №67/8 від 23.07.2024 р нарахування провести згідно з п. №8ю4.2 п.п. 3 №8.4.8 та за формулою №5 п. №8.4.11, п. 8.4.7 та п.8.4.9 ПРРЕЕ за потужністю 3 кВт, період нарахування становить з 18.09.2022 р по 18.09.2023 р. Копію протоколу, розрахунку та рахунку було направлено рекомендованим листом з повідомленням вих. № 101/29/03-5470 від 30.07.2024 року. Докази, що підтверджують позовні вимоги, оригінали яких знаходяться у АТ «ДТЕК Одеські електромережі» є: акти про порушення Правил № 8014883 від 18.09.2023 р; №8010036 від 11.04.2024 року; протокол засідання комісії № 67/8 від 23.07.2024 р. та №42 від 13.05.2024 р; розрахунок та рахунок до акту про порушення. Отже, вищенаведене свідчить про законність та обґрунтованість позовних вимог АТ «ДТЕК Одеські електромережі» про стягнення солідарно з відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії що виникла на підставі акту про порушення № 8014883 від 18.09.2023 року в розмірі 46 721,75 грн. У зв`язку з викладеним представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом.
Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
В позовній заяві представник позивача просив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження.
Ухвалою судді Березівського районного суду Одеської області від 15.04.2025 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін. Окрім того, відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву.
До судового засідання представник позивача не з`явився, але надав до суду заяву, згідно якої просив розглянути справу у його відсутність, позов задовольнити та не заперечував проти заочного розгляду справи (а.с.124).
Відповідачі відзив або заперечення на позов до суду не надали та в судові засідання 19.05.2025 р та 06.06.2025 р не з`явились без поважних причин, про причини неявки суд не повідомили, будь-яких клопотань не заявляли, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином шляхом надсилання на їх адресу ухвали про відкриття провадження по справі та судові повістки про виклик до суду, однак конверти повернувся з відповідною відміткою (а.с.118-123), також виклик до суду здійснювався через оголошення на офіційному веб-сайті (а.с.116-117), а тому на підставі ст.128-130 Цивільно-процесуального кодексу України (далі ЦПК України), особи вважаються такими, що належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Отже, враховуючи згоду представника позивача на проведення заочного розгляду справи, відсутність відзиву на позовну заяву, належне повідомлення відповідачів, які причини неявки не повідомили, суд доходить висновку про можливість розгляду справи в заочному порядку, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи в порядку спрощеного провадження за відсутністю всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що 18.09.2023 року уповноваженими представниками АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» при проведенні перевірки на предмет дотримання відповідачами ПРРЕЕ за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення, а саме за текстом акту: «порушення п.2.3.2, 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ,, п. 5.16.11, 5.16.18, 5.16.19, 6.4.2 ККО, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ - ознаки втручання в параметри розрахункового приладу обліку електроенергії з метою зміни його показів шляхом використання постійного магніту великої потужності, що підтверджується актом про порушення № 8014883 від 18.09.2023 року, складеного у присутності ОСОБА_2 , який відрекомендував себе чоловіком ОСОБА_1 (власниця домоволодіння), який підписано останнім, без внесення зауважень до акту (а.с.15-16).
Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. (ч. 1, ч. 3 ст. 509 ЦК України).
Частиною 1 ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч.1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Згідно ч.1 ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.
Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором (ч. 1 ст. 903 ЦК України).
Постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу (ч. 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії»).
Пунктом 4 Постанови Національної комісії електроенергетики України №312 від 14.03.2018 року передбачено, що договір вважається укладеним з дати підписання споживачем заяви - приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, яка повертається споживачем на адресу оператора системи розподілу (далі - ОСР) , та/або сплати за рахунком (квитанцією), який надсилається (надається) одночасно з договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, та/або з дати, указаної у заяві - приєднанні, якщо споживач протягом указаного в заяві - приєднанні терміну не звернувся до ОСР із запереченнями щодо укладеного договору в цілому або щодо окремих умов договору та спожив будь-який обсяг електричної енергії.
Постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), що затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312, що регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії.
Відповідно до п. 1.2.1 ПРРЕЕ на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.
Як зазначено у п. 1.2.15 ПРРЕЕ укладення, внесення змін, продовження строку дії чи розірвання будь-якого із договорів, передбаченого цими Правилами, здійснюється відповідно до вимог законодавства та цих Правил.
Так, у відповідності до п.п. 3 п.5.1.1 ПРРЕЕ, оператор системи має право проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.
Відповідно до п.п. 12 п.5.1.1 ПРРЕЕ оператор системи має право складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики.
Згідно із п. 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Згідно п.8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення.
У відповідності з п. 8.2.6. ПРРЕЕ акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії.
Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: фіксація індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - фіксація індикаторами впливу фізичних полів), пошкодження або відсутність індикаторів (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт встановлення та передачі на збереження індикаторів) (п. 8.4.2. ПРРЕЕ).
Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день) (п. 8.2.7 ПРРЕЕ).
Згідно п.8.4.7 ПРРЕЕ, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день).
Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку;
Згідно ч.1 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.
Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно ч.1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч. 1 ст. 612 ЦК України).
Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України).
Відповідно до ч.1 ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.
Згідно ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Частина друга ст. 1166 ЦК України встановлює презумпцію вини завдавача шкоди: тобто особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини.
Отже, цивільне законодавство в делікатних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Тому, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Згідно ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України).
Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Надані позивачем докази, суд визнає належними і допустимими, а також достовірними і достатніми, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони пов`язані з тими обставинами, які підтверджують наявність підстав для стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вартості необлікованої електричної енергії та витрат за проведення експертного дослідження.
В свою чергу, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не надали в судове засідання доказів, які б підтверджували належне виконання ними зобов`язань, які б спростовували суму заборгованості перед позивачем та позовні вимоги взагалі.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У зв`язку з повним задоволенням позовних вимог, судові витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь АТ «ДТЕК Одеські електромережі», на підставі ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст. ст. 525, 526, 611, 612, 623, 625, 633-634, 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», ст. ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 259, 263-265, 280-284, 354 ЦПК України, суд -
У Х В А Л И В:
Позов Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (ІПН НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ).
Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серії НОМЕР_2 виданий 17.05.2014 року Березівським РС ГУ ДМС України в Одеській обл, ІПН - НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживає: АДРЕСА_1 ).
Суддя І.А. Римар