Ухвала

02 червня 2025 року

м. Київ

справа № 2-40/11

провадження № 61-3359ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши питання про прийняття пояснень Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) у справі за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність державного виконавця, заінтересовані особи: Приватне акціонерне товариство «АБС-УКР», Київська міська державна адміністрація, Шевченківський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (міста Київ), за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 11 червня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 лютого 2025 року,

ВСТАНОВИВ:

13 березня 2025 року ОСОБА_1 подав засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 11 червня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 лютого 2025 року у цій справі.

Верховний Суд ухвалою від 19 травня 2025 року відкрив касаційне провадження у справі та витребував її матеріали із суду першої інстанції.

30 травня 2025 року Виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) надіслав на електронну адресу Верховного Суду пояснення, яке не скріплене кваліфікованим електронним цифровим підписом, що підтверджується довідкою Верховного Суду від 30 травня 2025 року.

Подані пояснення підлягають поверненню без розгляду з таких підстав.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX.

З урахуванням внесених до процесуального закону змін, частиною шостою статті 14 ЦПК України визначено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до пунктів 24 - 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, підсистема Електронний суд - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Зазначені положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва шляхом подання документів до суду через електронні кабінети в ЄСІТС або в паперовій формі.

Суд зазначає, що реєстрація в ЄСІТС не позбавляє особу права на подання документів до суду в паперовій формі, проте чинне законодавство не передбачає порядку подання у електронній формі процесуальних документів особою, яка реєструє Електронний кабінет у обов`язковому порядку.

Статтею 183 ЦПК України визначені загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (частина друга статті 183 ЦПК України).

Частиною четвертою статті 183 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Велика Палата Верховного Суду висловила позицію щодо цього питання у своїй постанові від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22: «звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду. Наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку».

Виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) надіслав пояснення на електронну адресу суду касаційної інстанції, які не скріплені електронним цифровим підписом, та без використання підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС.

Враховуючи наведене, пояснення Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) підлягають поверненню без розгляду, оскільки надіслані не за допомогою підсистеми «Електронний суд», що дає підстави стверджувати, що заявник використав спосіб звернення до суду не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Керуючись статтями 14, 183, 260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Пояснення Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) повернути заявнику без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев