БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/9086/24 провадження № 2-п/361/4/25
У Х В А Л А

«30» травня 2025 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань Бас Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2024 року в цивільній справі № 361/9086/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЕЙС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2024 року стягнуто на користь ТОВ «ФК «ЕЙС» з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заборгованість за кредитним договором № 488441077 від 15 жовтня 2022 року у розмірі 81 664 грн. 88 коп., судовий збір у розмірі 2 422 40 коп., витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 6 000 грн. 00 коп.

14 січня 2025 року представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду, в якій просить скасувати заочне рішення у справі № 361/9086/24 та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

У судове засідання позивач ТОВ «ФК «ЕЙС» представника не направив. 24 березня 2025 року від представника позивача ОСОБА_3 до суду надійшла заява про розгляд справи без його участі. Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, до заяви про перегляд заочного рішення представником відповідача ОСОБА_2 подано заяву про розгляд справи за відсутності відповідача.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до статей 287, 288 Цивільного процесуального кодексу України (в редакції на час розгляду заяви про перегляд заочного судового рішення) заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Дослідивши доводи заяви, а також матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає, а заочне рішення не підлягає скасуванню, оскільки причини неявки відповідача до суду не є поважними.

Звертаючись до суду із заявою про перегляд рішення, що було ухвалено судом у порядку заочного провадження, відповідач не посилається на докази які мають істотне значення для правильного вирішення справи та не були надані суду через його відсутність у судовому засіданні. Приймаючи до уваги встановлені у судовому засіданні обставини щодо відсутності посилань відповідача на докази, які мають істотне значення для вирішення заявленого позивачем до нього спору, суд вважає, що правові підстави для задоволення заяви про перегляд заочного рішення відсутні.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто пункту 1 статті 6 Конвенції, а також статті 1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Керуючись статтями 287, 288 ЦПК України, Броварський міськрайонний суд Київської області,

у х в а л и в:

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2024 року в цивільній справі № 361/9086/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЕЙС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Роз`яснити ОСОБА_1 положення частини четвертої статті

287 ЦПК України про те, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала за змістом статті 353 ЦПК України оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя В.О.Василишин