Справа № 729/322/25
2/729/287/25 р.
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

заочне

03 червня 2025 р. . Бобровицький районний суд Чернігівської області в складі :

головуючої судді Булиги Н.О. з участю секретаря Романченко С. С.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м.Бобровиці цивільну справу за позовом ФОП ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Лихвар Валентин Андрійович, до ОСОБА_2 про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину,

В С Т А Н О В И В :

ФОП ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Лихвара В. А., звернувся з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить стягнути з останнього на його користь грошові кошти у розмірі 257597,57 гривень як відшкодування завданого позивачу матеріального збитку, 10000 гривень витрати з визначення вартості матеріального збитку та залишків автомобіля, 20000 гривень відшкодування завданої моральної шкоди та судовий збір.

В обґрунтування позову зазначає, що 20.08.2024 між ФОП ОСОБА_1 (орендодавець) та ОСОБА_2 (орендар) було укладено договір оренди транспортного засобу і на підставі акту приймання-передачі автомобіля, орендодавець передав, а орендар прийняв у тимчасове платне користування транспортний засіб марки «Volkswagen Jetta», 2011 року випуску, двигун 2,0 бензин, кузов № НОМЕР_1 , червого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_2 , зареєстрований у м. Києві. Строк дії договору з 20.08.2024 по 27.08.2024. Відповідно до умов договору, ОСОБА_2 мав повернути автомобіль у стані відповідному до зазначеного в акті прийому-передачі. Зазначений договір оренди не був посвідчений нотаріально, як того вимагає Закон, а тому він є нікчемним.

Згідно постанови Бобровицького районного суду Чернігівської області від 03.02.2025 року, 21.11.2024 року о 21 год. 15 хв. в м. Бобровиця по вул. Незалежності, буд. 59 водій ОСОБА_2 , керуючи т.з. VOLKSWAGEN JETTA д.н.з. НОМЕР_2 , не вибрав безпечної швидкості руху, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним, не був уважним, не стежив за дорожньою обстановкою, щов відповідно реагуватина її зміни, у результаті чого на слизькій ділянці дороги втратив керування автомобілем та здійснив наїзд на перешкоду, а саме бетонну електроопору №13. Внаслідок чого, автомобіль отримав механічні пошкодження, чим завдано матеріально шкоди, травмованих немає, тим самим порушив п.12.1 та 2.3 "б" ПДР України і скоїв адміністративне правопорушення передбачене ст. 124 КУпАП. ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушень передбачених ст. 122-4 КУпАП та ст. 124 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3400 гривень. Також позивач зазначає, що внаслідок знищення автомобіля йому завдано моральної шкоди, яка полягає в його душевних стражданнях. Оскільки відповідач добровільно суму завданих збитків позивачу не сплатив, позивач через свого представника звернувся з даним позовом до суду.

Позивач ФОП ОСОБА_1 та його представник адвокат Лихвар В. А. у судове засідання не з`явилися. Від адвоката до суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутність. Позовні вимоги представник підтримує та проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи вважається повідомленим своєчасно та належним чином, відповідно до положень п. 2 ч.7, ч.8 ст. 128 ЦПК України (за зареєстрованим у встановленому Законом порядку місцем проживання), що не перешкоджає розгляду справи відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України, причини неявки не повідомив, у встановлений судом строк відзив на позов не подавав.

З письмової згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази, оцінивши фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини, суд вважає, що позов належить задовольнити частково з таких підстав.

У судовому засіданні встановлено, що власником автомобіля марки «Volkswagen Jetta», реєстраційний номер НОМЕР_2 є ОСОБА_4 (а.с.26).

Згідно довіреності від 24.01.2023 року, ОСОБА_4 уповноважила ОСОБА_1 представляти її інтереси з питань пов`язаних з користуванням (керуванням автомобілем на території України та за її межами, розпорядженням (продажем та здачею в оренду), перереєстрацією належного їй на підставі Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , виданого ТЦС 8041, дата першої реєстрації в Україні 31.12.2022 року, дата реєстрації 31.12.2022 року, автомобілем марки «Volkswagen Jetta», загальний легковий седан, 2011 року випуску, ідентифікаційний опис транспортного засобу № НОМЕР_1 , червого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_2 (а.с.39).

20.08.2024 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено Договір оренди транспортного засобу, згідно пункту 1.1. якого, орендодавець передає в тимчасове користування орандареві приналежний орендодавцеві на праві приватної власності чи договором позички автомобіль марки «Volkswagen Jetta», 2011 року випуску, двигун 2,0 бензин, кузов № НОМЕР_1 , червого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_2 , зареєстрований у м. Києві (а.с.12-14).

Відповідно до пунктів 2.1, 2.2., 2.3. договору, орендодавець надає автомобіль у справному стані по акту прийому-передачі, що є невідємною частиною договору. Орендодар зобов`язується по закінченню терміну дії договору повернути автомобіль у стані відповідному до зазначеного в акту прийому-передачі, з урахуванням нормального зношування. Орендар робить поточний ремонт за свій рахунок.

Згідно пунктів 2.5.1., 2.5.9, 2.4.12, договору, орендар зобов`язаний: використовувати автомобіль за цільовим призначенням, не допускати його ушкоджень, підтримувати його у належному технічному стані, не робити розбирання, а також будь які втручання в конструкцію автомобіля. Пред`являти орендодавцю автомобіль для проведення профілактичного огляду не рідше одного разу в сім днів. Повернути автомобіль за адресою: м. Київ вул. Чорнобильська, 24/26, а у випадку дострокового припинення договору-негайно після його припинення.

Відповідно до п. 4.1, договір укладений на строк з 17:03 20.08.2024 по 17:03 27.08.2024.

Згідно п.5.1., 5.4 орендар відповідає за схоронність орендованого автомобіля і у випадку втрати або ушкодження автомобіля зобов`язаний відшкодувати орендодавцеві заподіяний збиток, або надати рівноцінний автомобіль протягом семи днів після його втрати або ушкодження. Орендар зобов`язаний дотримуватися умов цього договору, необхідних для захисту інтересів орендодавця і його страхової компанії впродовж строку оренди.

З Акту прийому-передачі автомобіля від 20.08.2024 вбачається, що ОСОБА_1 передав, а ОСОБА_2 прийняв у тимчасове платне користування транспортний засіб марки «Volkswagen Jetta», реєстраційний номер НОМЕР_2 . Також зазначено, що транспортній засіб оглянуто орендарем до підписання Акту, претензій щодо стану, якісних та технічних характеристик транспортного засобу у орендаря немає. Переданий транспортний засіб відповідає умовам договору (а.с.14).

Згідно постанови Бобровицького районного суду Чернігівської області № 729/2024/24 від 03.02.2025 року, встановлено, що 21.11.2024 року о 21 год. 15 хв. в м. Бобровиця по вул. Незалежності, буд. 59 водій ОСОБА_2 керуючи т.з. VOLKSWAGEN JETTA д.н.з. НОМЕР_2 , не вибрав безпечної швидкості руху, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним, не був уважним, не стежив за дорожньою обстановкою, щоб відповідно реагуватина її зміни, у результаті чого на слизькій ділянці дороги втратив керування автомобілем та здійснив наїзд на перешкоду, а саме бетонну електроопору №13. Внаслідок чого, автомобіль отримав механічні пошкодження, чим завдано матеріально шкоди, травмованих немає, тим самим порушив п.12.1 та 2.3 "б" ПДР України і скоїв адміністративне правопорушення передбачене ст. 124 КУпАП. ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушень передбачених ст. 122-4 КУпАП та ст. 124 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3400 грн. (а.с.57-59).

Актом від 25.12.2024 підтверджується, що ОСОБА_1 (замовник) доручив, а ТОВ «Клевер Експерт» (виконавець) виконав обов`язки з проведення оцінки ринкової вартості з урахуванням аварійних пошкоджень автомобіля марки «Volkswagen Jetta», реєстраційний номер НОМЕР_2 . Також зазначено, що вартість вказаних робіт сплачено замовником, що підтверджується квитанцією № 76 від 16.12.2024 у сумі 5000 грн. та квитанцією № 22677862 від 18.12.2024 у сумі 5000 грн. Роботи виконані у повному обсязі. Претензій у замовника немає (а.с.47,48,51-54).

Відповідно до звіту та висновків №488/12-24 від 18.12.2023 року складених ТОВ «Клевер Експерт» про оцінку вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу, вартість матеріального збитку, завданого власникові автомобіля марки «Volkswagen Jetta», реєстраційний номер НОМЕР_2 на дату оцінки складає 317597,57 грн., вартість відновлювального ремонту складає 1303235,27 грн.(а.с.15-26).

Згідно ремонтної калькуляції №488/12-24 від 18.12.2023, вартість ремонту автомобіля «Volkswagen Jetta», реєстраційний номер НОМЕР_2 складає 1303235,27 грн. (а.с.27-38).

Відповідно до зобов`язуючої пропозиції та переліку зобов`язуючих пропозицій, вартість залишків автомобіля (найкраща пропозиція) станом на 25.12.2024, склала 60000 грн. (а.с.49-50).

Позивачем було направлено відповідачу пропозицію від 06.02.2025 року з якої вбачається, що ФОП ОСОБА_1 пропонує отримати залишки транспортного засобу «Volkswagen Jetta», реєстраційний номер НОМЕР_2 та сплатити на його рахунок вартість матеріального збитку протягом семи днів у розмірі 317597,57 грн. (а.с.55-56).

Згідно зі ст.15, 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Частиною першою статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ч.1 ст. 207 ЦК України, правочин вважається укладеним у письмовій формі, якщо його зміст зафіксовано в листах, телеграмах або за допомогою електронного або іншого засобу зв`язку.

Виниклі між сторонами правовідносини, незалежно від того, як сторони назвали укладений між ними договір, регулюються параграфом 5 ЦК України: найм (оренда) транспортного засобу, а також загальними положеннями про найм (оренду), викладеними у параграфі 1 ЦК України.

Відповідно до ч.1 ст. 209 ЦК України, правочин, який вчинений у письмовій формі, підлягає нотаріальному посвідченню лише у випадках, встановлених законом або домовленістю сторін.

Частиною 1 ст. 220 ЦК України передбачено, що у разі недодержання сторонами вимоги закону про нотаріальне посвідчення договору такий договір є нікчемним.

Згідно ч.2 ст. 215 ЦК України, недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Дослідивши договір оренди автомобіля від 20.08.2024 року, судом встановлено, що між сторонами було укладено договір найму (оренди) транспортного засобу, який є різновидом договору найму, виходячи із особливостей його об`єкта, яким є транспортний засіб.

Оскільки сторонами не дотримано вимоги закону про нотаріальне посвідчення договору від 20.08.2024 року, цей договір не створює для сторін договору прав і обов`язків та кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину.

Договір укладений між сторонами у простій письмовій формі і нотаріально не посвідчувався, а тому є нікчемним через недотримання в момент його підписання вимог ч.1 ст. 220, ч.2 ст. 799 ЦК України. За таких обставин визнання вищевказаного договору недійсним судом не вимагається (ч.2 ст. 215 ЦК України).

При цьому, суд бере до уваги правові висновки Верховного Суду викладені в постанові від 18 квітня 2018 року, в якій Верховний Суд вказував на те, що глава 58 ЦК України «Найм (оренда)» розташована за таким принципом: спочатку визначаються загальні положення, які поширюються на всі види договорів найму, як то передача речі у користування, якість речі, строк договору найму, права та обов`язки сторін, а потім - спеціальні правила, які стосуються лише окремого різновиду договору найму (прокат, оренда транспортних засобів, найм будівлі або іншої капітальної спори, лізинг). Зазначені окремі договори найму (оренди) регулюються спеціальними нормами глави 58, загальні положення про найм (оренду) застосовуються до них субсидіарно, якщо спеціальними правилами не встановлено інше.

Відповідно до частини першої статті 216 ЦК України, нікчемний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Нікчемний правочин розглядається з точки зору права як такий, що юридично не мав місця, не створив будь-яких правових наслідків, окрім тих, що пов`язані з його недійсністю. Нікчемний договір є недійсним разом з усіма його умовами та не створює для сторін зобов`язань, що в ньому закріплені.

З огляду на викладене, укладений між сторонами договір оренди автомобіля є нікчемним в силу закону, тому він не створює для сторін договору прав і обов`язків, тобто не породжує (змінює чи припиняє) цивільних прав та обов`язків для його сторін, в тому числі й щодо відшкодування збитків на підставі його положень.

Згідно з частиною другою статті 216 ЦК України, якщо у зв`язку із вчиненням недійсного правочину другій стороні або третій особі завдано збитків та моральної шкоди, вони підлягають відшкодуванню винною стороною.

Згідно з вимогами частини першої статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частиною першої статті 628 ЦК України визначено, що зміст договору становить умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Для визнання такого договору дійсним обов`язковою умовою, як і для будь-якого іншого договору, є відповідність його змісту ЦК України, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства (частина третя статті 209, частина перша статті 203 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Вирішуючи даний спір, суд зауважує, що факт укладення сторонами договору оренди транспортного засобу, автомобіля марки «Volkswagen Jetta», реєстраційний номер НОМЕР_2 сторонами не заперечувався.

Таким чином, на підставі викладеного вище, та враховуючи визнання сторонами такого факту, суд приходить до висновку, що між сторонами дійсно було укладено договір оренди транспортного засобу в розумінні ст. 798 ЦК України, а також загальних положень про найм (оренду) 58 Глави ЦК України.

Відповідно до вимог статті 759 ЦК України, яка є нормою, що регулює загальні положення про найм, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Відповідно до частини 1 статті 798 ЦК України, предметом договору найму транспортного засобу можуть бути повітряні, морські, річкові судна, а також наземні самохідні транспортні засоби тощо.

У ч.2 ст. 799 ЦК України визначено, що договір найму транспортного засобу за участю фізичної особи підлягає нотаріальному посвідченню.

Статтею 767 ЦК України встановлено, що наймодавець зобов`язаний передати наймачеві річ у комплекті і у стані, що відповідають умовам договору найму та її призначенню.

Наймач зобов`язаний у присутності наймодавця перевірити справність речі. Якщо наймач у момент передання речі в його володіння не переконається у її справності, річ вважається такою, що передана йому в належному стані.

Відповідно до ч. 1 ст.773 ЦК України, наймач зобов`язаний володіти та/або користуватися річчю відповідно до її призначення та умов договору.

Статтею 776 ЦК України встановлено, що поточний ремонт речі, переданої у найм, провадиться наймачем за його рахунок, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з ст.779 ЦК України, наймач зобов`язаний усунути погіршення речі, які сталися з його вини.

У разі неможливості відновлення речі наймодавець має право вимагати відшкодування завданих йому збитків.

Наймач не відповідає за погіршення речі, якщо це сталося внаслідок нормального її зношення або упущень наймодавця.

Частиною другою статті 780 ЦК України встановлено, що шкода, завдана у зв`язку з користуванням річчю, відшкодовується наймодавцем, якщо буде встановлено, що це сталося внаслідок особливих властивостей або недоліків речі, про наявність яких наймач не був попереджений наймодавцем і про які він не знав і не міг знати.

Умова договору найму про звільнення наймодавця від відповідальності за шкоду, завдану внаслідок особливих властивостей чи недоліків речі, про наявність яких наймач не був попереджений наймодавцем і про які він не знав і не міг знати, є нікчемною.

Відповідно до ч.1 ст.785 ЦК України, у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.

Вирішуючи спір, суд зауважує, що відповідно до п.2.2., п. 2.3 та 2.4 умов договору оренди автомобіля марки «Volkswagen Jetta», реєстраційний номер НОМЕР_2 , орендар зобов`язався по закінченню терміну дії договору повернути автомобіль у стані відповідному до зазначеного в Акті прийому-передачі, з урахуванням нормального зношування. Орендар робить поточний ремонт автомобіля за свій рахунок. При використанні автомобіля сторони зобов`язані передавати автомобіль один одному у справному стані. При прийомі - передачі автомобіля сторони перевіряють його технічний стан, обумовлюють наявні несправності з наступним їхнім ісуненням у відповідності з розділом 5 цього договору.

Частинами 1-3 ст.22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право.

Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

У ст.1166 ЦК України міститься законодавче визначення деліктної відповідальності за шкоду, завдану майну, та підстави її виникнення. Так, для настання деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме: а) наявність шкоди; б) протиправна поведінка заподіювана шкоди; в) причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювана; г) вина.

З системного аналізу наведених норм вбачається, що відшкодування збитків є видом цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, дії чи бездіяльності, негативного результату такої поведінки (збитків), причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками, вини правопорушника. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Отже, відшкодування збитків може бути покладено на відповідача лише за наявності передбачених законом умов, сукупність яких створює склад правопорушення, яке є підставою для цивільно-правової відповідальності.

У ч.1 ст. 1166 ЦК України міститься пряма вказівка на протиправність поведінки заподіювана шкоди як обов`язкову підставу деліктної відповідальності. Протиправна поведінка в цивільних правовідносинах означає порушення особою вимог правової норми, що полягає в здійсненні заборонених дій, або в утриманні від здійснення наказів правової норми діяти певним чином (бездіяльність).

Згідно із ч.2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог ст.1166 ЦК України покладено на відповідача.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.01.2018 у справі № 753/7281/15-ц.

Відповідно до ч.1, 6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч.1,2 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст.79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст.614 ЦК України, особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Отже, позивач не повинен доказувати наявність вини відповідача у заподіянні шкоди. Навпаки, на відповідача покладено тягар доказування того, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.

При вирішенні даного спору, суд зауважує, що цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню до виконання як договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання.

За таких обставин, суд доходить висновку, що позовні вимоги в частині стягнення з відповідача матеріальної шкоди в сумі 257597,57 гривень є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

Разом з тим, вимоги позивача про стягнення з відповідача витрат пов`язаних із залученням експерта для визначення вартості матеріального збитку завданого автомобілю позивача у сумі 10000 гривень, також підлягають задоволенню, оскільки понесення таких витрат доведено позивачем шляхом наданння відповідних квитанцій, які були досліджені у судовому засіданні.

Щодо позовних вимог в частині стягнення з відповідача 20000 грн. у відшкодування завданої моральної шкоди, суд зазначає таке.

Приписами ст.23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно зі ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до роз`яснень викладених в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування моральної шкоди" під моральною шкодою слід розуміти витрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Вирішуючи позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди, суд зауважує, що при з`ясуванні питання щодо відшкодування моральної шкоди, суд повинен з`ясувати чим підтверджується факт заподіяння моральних страждань, або втрат немайнового характеру, за яких обставин вони заподіяні, в якій грошовій сумі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить.

У даному випадку, позивачем не доведено факт спричинення йому моральної шкоди внаслідок пошкодження транспортного засобу, що був переданий в оренду відповідачеві, при цьому такий йому не належить на праві власності, позивачем не надано відповідних доказів, що зазначені ним обставини призвели до зміни його способу життя та необхідності прикладати додаткові зусилля для відновлення свого порушеного права протягом тривалого часу та призвели до певних душевних страждань.

Таким чином, суд вважає не доведеним позивачем факт спричинення йому моральної шкоди, а тому вимоги в цій частині не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача також слід стягнути понесений позивачем судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог у сумі 2675 гривень 98 копійок.

Керуючись ст.ст. 22, 23, 207, 220, 215, 614, 626, 628, 763, 772, 779, 799, 1166, 1167 ЦК України,ст.ст. 89, 141, 229, 247, 263, 264, 280-282, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ФОП ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Лихвар Валентин Андрійович, до ОСОБА_2 про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 на користь ФОП ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 матеріальний збиток у розмірі 257597 (двісті п`ятдесят сім тисяч п`ятсот дев`яносто сім) гривень 57 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ФОП ОСОБА_1 витрати з оплати визначення вартості матеріального збитку та вартості залишків у розмірі 10000 (десять тисяч) гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 2675 (дві тисячі шістсот сімдесят п`ять) гривень 98 копійок судового збору.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду через Бобровицький районний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення

Позивач: ФОП ОСОБА_1 , місце реєстрації АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Суддя Булига Н. О.