ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 450/1079/24
провадження № 2/753/4683/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" червня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Мицик Ю.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Власенка Д.А.,

учасники справи не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Києві за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної-особи підприємця ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Автофайндер» про розірвання договору доручення, стягнення грошових коштів та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

В березні 2024 року адвокат Джох Роман Васильович, діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до Пустомитівського районного суду Львівської області із позовною заявою до фізичної-особи підприємця ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Автофайндер» про розірвання договору доручення, стягнення грошових коштів та моральної шкоди.

Ухвалою Пустомитівського районного суду Львівської області від 26 липня 2024 року справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання та встановлено сторонам у справі строки для подання заяв по суті справи ( а.с. 37 ).

Ухвалою Пустомитівського районного суду Львівської області від 02 грудня 2024 року цивільну справу №450/1079/24 направлено для розгляду за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва ( а.с. 92 ).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 31 січня 2025 року для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Мицик Ю.С. Фактично справу передано судді згідно реєстру передачі справ 03 лютого 2025 року ( а.с. 99-100 ).

Ухвалою від 06 лютого 2025 року цивільну справу прийнято судом до свого провадження, позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`ятиденний термін з дня отримання копії даної ухвали ( а.с. 101-103).

У зазначений строк від позивача до суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою від 07 квітня 2025 року суд закрив підготовче провадження, призначив справу до судового розгляду по суті та встановив загальний порядок дослідження доказів у справі ( а.с. 137-138 ).

В судове засідання призначене на 13 травня 2025 року сторони не з`явились. Про розгляд справи були повідомлені завчасно та належним чином ( а.с. 143, 144, 145, 146-149 ).

Позивач про причини своєї неявки суд не повідомив.

13 травня 2025 року на електронну адресу Дарницького районного суду м.Києва - з електронної адреси - ІНФОРМАЦІЯ_1, надійшла заява про проведення розгляду цивільної справи №450/1079/24 за позовом ОСОБА_1 до фізичної-особи підприємця ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Автофайндер» про розірвання договору доручення, стягнення грошових коштів та моральної шкоди без участі позивача (а. с. 150). Документ зареєстрований в Автоматизованій системі документообігу суду за вхідним № 36230/25, однак встановлено, що він направлений без засвідчення кваліфікованим електронним підписом, іншого засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами відповідно до Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та Цивільного процесуального кодексу України. Крім того, заява направлена на електронну адресу суду, однак адресатом у тексті самої заяви зазначено, що електронна пошта в ОСОБА_1 відсутня.

Як установлено у ч. 2 ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Згідно з ч. 8 ст. 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Відповідно до змісту ч. 1, 3 ст. 6, ч. 1 ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Для підтвердження достовірності походження та цілісності електронного документа може використовуватися електронна печатка. Накладанням електронного підпису та/або електронної печатки завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Встановивши, що заяву від 13 травня 2025 року про проведення розгляду справи без участі позивача подано без додержання вимог ч. 2 ст. 183 ЦПК України, суд повертає її заявнику без розгляду ( ч.4 ст. 183 ЦПК України ).

Ухвалою суду від 13 травня 2025 року, що занесена до протоколу судового засідання, суд відклав розгляд справи на 12 год 00 хв 02 червня 2025 року ( а.с. 152 ).

Позивач про розгляд справи повідомлявся шляхом направлення судової повістки на адресу його місця проживання, яку позивачем зазначено у позовній заяві: АДРЕСА_1 . До суду повернулось поштове повідомлення про вручення позивачу судової повістки про виклик до суду. Дата вручення: 27 травня 2025 року ( а.с. 159 ).

В судове засідання сторони та їх представники повторно не з`явились.

Позивач про причини своєї неявки суд не повідомив, із заявами та клопотаннями до суду не звертався.

02 червня 2025 року від представника відповідача - адвоката Осіпова Олександра Андрійовича до суду надійшла заява у якій він просив залишити позов ОСОБА_1 без розгляду у зв`язку із повторного неявкою позивача в судове засідання ( а.с. 160 )

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи та повторність неявки в судове засідання.

Вищевказане узгоджується із правовими висновками викладеними у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Вищевказане узгоджується із правовими висновками викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача.

Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, що узгоджується із позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц.

Приймаючи до уваги те, що позивач повторно не з`явився в судове засідання, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, не надіслав заяви про розгляд справи за його відсутності, тому суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Залишення заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку (частина друга статті 257 ЦПК).

Керуючись ст. ст. 223, 257, 258, 260, 261, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до фізичної-особи підприємця ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Автофайндер» про розірвання договору доручення, стягнення грошових коштів та моральної шкоди - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ Ю.С. МИЦИК