Справа № 642/11/24
Провадження 2/642/66/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2025 року м. Харків

Холодногірський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - судді Гримайло А.М.,

за участю секретаря Антонян А.М.,

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

розглянувши в порядку окремого провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові заяву представника ОСОБА_1 адвоката Дудника Валентина Вікторовича, заінтересована особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бондаренко Ганна Юріївна про встановлення факту, що має юридичне значення,

в с т а н о в и в:

Представник ОСОБА_1 адвокат Дудник В.В. звернувся до суду із вказаною заявою, в якій просить встановити факт проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_3 з 2003 року по 08.10.2023 однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

В обґрунтування зазначив, що ОСОБА_1 з 09.08.2003 перебувала у шлюбі з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і разом були зареєстровані та мешкали у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить заявниці на праві приватної власності.

07.05.2019 з метою отримання матеріальної вигоди подружжя розлучилося, однак і далі продовжували проживати разом однією сім`єю, як чоловік та дружина, вести спільне господарство та побут, мати спільний бюджет до самої смерті ОСОБА_3 .

Так, ОСОБА_1 купувала продукти, готувала їжу, а ОСОБА_3 робив чоловічу хатню роботу. Спільно займалися ремонтом квартири, купували меблі, побутову техніку та інші предмети домашнього побуту. Останнім часом ОСОБА_3 часто хворів, тому я регулярно купувала ліки і надавала йому медичну допомогу. Так, 17.06.2022 у ОСОБА_3 стався ішемішечний інсульт, у зв`язку з чим його було госпіталізовано неврологічного відділення, де йому надавалася медична допомога до 28.06.2022. 27.10.2022 ОСОБА_3 укладено декларацію про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу, де зазначено адреса спільного проживання ( АДРЕСА_1 ), а ОСОБА_1 була зазначена довіреною особою пацієнта. З 27.10.2022 по 11.11.2022, з 17.11.2022 по 29.11.2022 ОСОБА_3 знову перебував на стаціонарному лікуванні з діагонозом атеросклероза нижніх кінцівок, де було проведено ампутацію 4 пальця правої ступні. У зв`язку з його важкими хворобами заявниця отримувала направлення на консультацію до судинного хірурга з 28.11.2022 по 28.11.2023 та на консультацію до уролога з 26.09.2023 по 26.09.2024. Проте, незважаючи, що ОСОБА_1 протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через тяжку хворобу був у безпорадному стані, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер. Після смерті ОСОБА_3 , заявницею отримано витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть для отримання допомоги на поховання та проведено його поховання та ритуальні обряди за власні кошти.

З метою прийняття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_3 , заявниця зверталася з відповідною заявою до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Бондаренко Г.Ю. Проте, листом приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Бондаренко Г.Ю. від 09.10.2024 №221/02-14 ОСОБА_1 повідомлено про необхідність надання доказів, які підтверджують зазначені у заяві обставини, а саме факт проживання зі спадкоємцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, тому вона змушена звернутися до суду із зазначеною заявою.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 19.03.2025 вказану заяву було залишено без руху.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 24.03.2025 відкрито провадження у цивільній справі за правилами окремого провадження у відкритому судовому засіданні.

Витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бондаренко Г.Ю. ( АДРЕСА_2 ) завірену копію спадкової справи за №18/2024 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , заведеної 12.03.2024.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 24.03.2025 задоволено клопотання про виклик свідків.

У судовому засіданні заявник та її представник заяву підтримали, просили її задовольнити, посилаючись на викладені в ній обставини.

Заінтересована особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бондаренко Ганна Юріївна у судове засідання не з`явилася, про день та час розгляд справи була повідомлена своєчасно належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Що стосується поданого до суду через систему «Електронний суд» 20.05.2025 адвокатом Дудником В. В. клопотання про долучення доказів.

Судом може не прийматися подання (клопотання, заява тощо), подане після оголошення судом перерви для винесення судового рішення, оскільки після цього моменту судовий розгляд, по суті, вже закінчено, і суд зазвичай не приймає нові подання. Це пов`язано з тим, що суд має винести рішення у справі на підставі доказів і обставин, які були розглянуті до перерви.

Суд, заслухавши заявника, її представника, свідків, дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Як вбачається зі свідоцтва про одруження серія НОМЕР_1 , виданого відділом РАГС Ленінського РУЮ м. Харкова, 09.08.2003 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уклав шлюб з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

07.05.2019 шлюб між чоловіком ОСОБА_3 і дружиною ОСОБА_1 було розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу виданим Холодногірським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області серії НОМЕР_2 від 07.05.2019.

З паспорту громадянина України НОМЕР_3 , виданого 01.03.2013 Ленінським РВ у м. Харкові ГУ ДМС України в Харківській області, вбачається, що ОСОБА_1 з 20.11.1991 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_3 з лікарем Комунального некомерційного підприємства «Міська поліклініка № 24» Харківської міської ради укладено декларацію № 0001-0А57-85А0, адреса його фактичного місця проживання або перебування зазначена: АДРЕСА_1 ; довірена особа пацієнта для повідомлення у разі настання екстреного випадку з пацієнтом ОСОБА_1 .

Згідно з випискою із медичної картки стаціонарного хворого № 7382, виданою Комунальним некомерційним підприємством «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О. І. Мещанінова», ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував на стаціонарному лікуванні у закладі з 17.06.2022 до 28.06.2022 з діагнозом: Ішемічний інсульт (17.06.2022) у праві півкулі головного мозку з лівобічним геміпарезом, дизартрією. ДЕП ІІ ст. з лікворно-виозною дисциркуляцією.Гіпертонічна хвороба ІІІ ст. Церебральний атеросклероз. ІХС, кардіосклероз СН ІІАст.

З виписки із медичної картки стаціонарного хворого № 3343/707, виданою Комунальним некомерційним підприємством «Міська клінічна лікарня № 31», вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував на стаціонарному лікуванні у закладі з 28.10.2022 до 11.11.2022 з діагнозом: Облітеруючий атеросклероз нижніх кінцівок. Хронічна ішемія ІІІ ст.

Згідно з випискою із медичної картки стаціонарного хворого № 3625/752, виданою Комунальним некомерційним підприємством «Міська клінічна лікарня № 31», ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував на стаціонарному лікуванні у закладі з 17.11.2022 до 29.11.2022 з діагнозом: Облітеруючий атеросклероз нижніх кінцівок. Хронічна ішемія ІV ст. Гангрена ІV пальця правої ступні.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_4 , виданим 09.10.2023 Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління юстиції; 09.10.2023 зроблено витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть для отримання допомоги на поховання.

Судом встановлено, що організацію поховання ОСОБА_3 та сплату проведених ритуальних послуг проводила ОСОБА_1 , що підтверджується рахунком-замовленням від 08.10.2023.

12.03.2024 ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бондаренко Г. Ю. з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , як такої, що проживала зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Як вбачається з витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 12.03.2024 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бондаренко Г. Ю. до Спадкового реєстру внесено реєстраційний запис про реєстрацію спадкової справи № 72130768 після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З відповіді Другої Харківської міської нотаріальної контори від 07.05.2024 вбачається, що

15.07.2013 за реєстровим номером № 1-279 був посвідчений заповіт від імені ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; на момент посвідчення заповіту мешкав за адресою: АДРЕСА_3 ; згідно з заповітом ОСОБА_3 заповів належну йому квартиру АДРЕСА_4 , громадянину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; 20.09.2013 за реєстровим номером № 1-404 був посвідчений заповіт від імені ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; на момент посвідчення заповіту мешкав за адресою: АДРЕСА_3 ; згідно з заповітом ОСОБА_3 заповів належну йому квартиру АДРЕСА_5 , та будинок АДРЕСА_6 , громадянину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Листом приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бондаренко Г. Ю. ОСОБА_1 повідомлено, що 12.03.2024 за її заявою про прийняття спадщини як такої, що проживала зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, відкрито спадкову справу за № 18/2024 до майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з чим роз`яснено необхідність надання нотаріусу документу на підтвердження факту її проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

У судовому засіданні свідки ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 вказали, що факт спільного проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_3 після розірвання шлюбу однією сім`єю як чоловіка та жінки їм відомий лише зі слів заявниці.

Згідно з частиною першою статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до пункту 7 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, перелік яких визначений частиною першою статті 315 ЦПК України.

Згідно з частинами першою, другою статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтересів інших осіб. У випадку останнього між цими особами виникає спір про право (постанова Верховного Суду від 28 квітня 2021 року у справі № 520/19532/19.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 1 постанови від 31 березня 1995 року № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Частиною шостою статті 294 ЦПК України визначено, що якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок про те, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: - факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; - встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; - заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); - чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися до суду із заявою про встановлення цих фактів, яка, якщо немає спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах (постанова Верховного Суду від 22 квітня 2020 року у справі № 200/14136/17 (провадження № 61-15965св19)).

Суди мають встановлювати, між ким існує спір, хто є спадкоємцем у порядку, передбаченому спадковим правом (норми ЦК України), який би оспорював право заявника на прийняття спадщини, оскільки існування спору про право повинно реальним, а не гіпотетичним (постанови Верховного Суду від 07 листопада 2018 року у справі № 336/709/18-ц.

Як вбачається із витребуваної судом у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бондаренко Г.Ю. завіреної копії спадкової справи за №18/2024 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , заведеної 12.03.2024, ОСОБА_3 , перебуваючи в шлюбі з ОСОБА_1 , згідно з заповітом заповів належну йому квартиру АДРЕСА_4 , громадянину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (посвідчений заповіт 15.07.2013 за реєстровим номером № 1-279 від імені ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який на момент посвідчення заповіту мешкав за адресою: АДРЕСА_3 ).

Крім того, 20.09.2013 за реєстровим номером № 1-404 був посвідчений заповіт від імені ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; на момент посвідчення заповіту мешкав за адресою: АДРЕСА_3 ; згідно з заповітом ОСОБА_3 заповів належну йому квартиру АДРЕСА_5 , та будинок АДРЕСА_6 , громадянину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

У судовому засіданні заявниця ОСОБА_1 пояснила, що їй відомо про існування вказаних заповітів. Зазначила, що з ріднею чоловіка завжди були складні відносини. Також повідомила суд, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на якого 20.09.2013 ОСОБА_3 складено заповіт є двоюрідним братом померлого.

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану наявного в матеріалах спадкової справи, ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_7 помер.

В ході судового розгляду заявниця повідомила, що діти померлого ОСОБА_6 перебувають за кордоном.

Таким чином, як вбачається із заяви, встановлення факту ОСОБА_1 необхідно для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на яку також можуть мати право особи, зазначені у заповітах ОСОБА_3 від 15.07.2013 та від 20.09.2013, які не позбавлені можливості звернутися до суду з позовом про право на спадщину після смерті заповідача ОСОБА_3 .

З урахуванням вказаного, судом встановлено, що між заявником та особами, зазначеними у заповітах, виник спір про право на отримання спадщини після смерті ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а тому суд дійшов висновку про те, що заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бондаренко Ганна Юріївна про встановлення факту, що має юридичне значення, підлягає залишенню без розгляду, а також вважає за необхідне роз`яснити заявниці її право на звернення до суду в порядку позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись статтями 293, 294, 260, 261 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву представника ОСОБА_1 адвоката Дудника Валентина Вікторовича, заінтересована особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бондаренко Ганна Юріївна про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що залишення заяви без розгляду не позбавляє її права звернутися до суду для вирішення цього питання в порядку позовного провадження на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 02.06.2025.

Суддя А. М. Гримайло