Номер провадження 2/387/26/25
У Х В А Л А

про призначення комплексної судової експертизи

та зупинення провадження в справі

04 червня 2025 року селище Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області, в складі

головуючого судді Майстер І. П.

за участю секретаря судового засідання Полюхович Т.А.

представника відповідача Ведющенка В.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 в інтересах позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення боргу за борговою розпискою, -

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача звернувся до суду з позовом в інтересах ОСОБА_2 до відповідача про стягнення боргу за борговою розпискою. У розписці зазначено, що 30 грудня 2021 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 був укладений договір позики, згідно з яким ОСОБА_2 надав ОСОБА_3 готівкові кошти в сумі 100 000,00 доларів США. Відповідачка зобов`язалася повернути вказану суму до 31 грудня 2022 року. Поручителем відповідно до розписки виступив ОСОБА_4 .

Позивач виконав свої зобов`язання у повному обсязі, але на момент звернення до суду відповідач ухиляється від повернення коштів. У таких обставинах позивач вважає, що має право вимагати стягнення з відповідачки суми боргу в розмірі 100 000,00 доларів США, що стало підставою для подання цього позову до суду.

З представником позивача в підготовчому судовому засіданні суд не зміг належним чином з`єднатися та представник позивача повідомила щодо можливості розглядати справу за відсутності сторони позивача.

Представник відповідача подав до суду клопотання про проведення комплексної судової експертизи. Просить доручити її проведення експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз та поставити такі запитання відповідно до виду експертиз:

1. Лінгвістична (авторознавча) експертиза писемного мовлення:

Чи є ОСОБА_3 автором і виконавцем усіх чотирьох абзаців рукописного тексту боргової розписки від 30.12.2021, що надані на дослідження?

Чи спостерігаються у тексті ознаки, які свідчать про його складання автором під впливом будь-яких збиваючих факторів або факторів, що впливають на волевиявлення (природних або штучних)?

2. Почеркознавча експертиза писемного мовлення:

Чи виконався весь рукописний текст досліджуваної розписки від 30.12.2021 особою ОСОБА_3 ?

Чи належить рукописний підпис у п`ятому рядку третього абзацу досліджуваної розписки ОСОБА_3 ?

Якщо так, чи був цей підпис виконаний у документі під впливом збиваючих факторів (природних або штучних)?

Особою якої статі виконаний рукописний текст і підписи у кожному абзаці досліджуваної розписки?

В судовому засіданні представник відповідача клопотання підтримав, просив задовольнити. Обґрунтовуючи заявлене клопотання зазначив, що 04 червня 2025 року Добровеличківським районним судом Кіровоградської області призначено проведення підготовчого судового засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за письмовою розпискою. Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області залишено без виконання ухвалу суду від 21.05.2024 про проведення судової почеркознавчої експертизи та визнано зловживанням процесуальними правами сторони відповідача - подання представником відповідача до суду повторно клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, як таке що вже вирішене судом. Повністю погоджуючись з мотивованою позицією суду, сторона відповідача вважає доцільним з метою встановлення об`єктивної істини у справі з`ясувати експертним шляхом обставини, які можуть спростувати заявлені у позові вимоги та довести у спосіб визначений законом обґрунтованість заперечень сторони відповідача по заявленому позову.

Відповідач ОСОБА_3 стверджує суду про те, що рукописна розписка яка надана суду стороною позивача в копії в абзаці третьому після слів "«Я ОСОБА_4 виступаю поручителем даної угоди та в разі чого зобов`язуюсь взяти зобов`язання по поверненню коштів на себе відповідно до зазначеного графіку» виконана не ОСОБА_4 а іншою особою з реальним наслідуванням почерку та підпису останнього. При цьому, заявлені позовні вимоги про стягнення з ОСОБА_4 неіснуючого в нього грошового боргу у сумі 50 000 доларів США ґрунтується саме на вищезазначеному абзаці наданого стороною позивача у копії письмового доказу.

Крім того, рукописний текст наданої копії боргової розписки у сторони відповідача ОСОБА_3 викликає обґрунтований сумнів на предмет автентичності та відповідності оригінальному примірнику. Водночас ОСОБА_4 у період з 29 по 31 грудня 2021 року перебував в м. Одеса, де укладав виробничі контракти ( що у судовому засіданні сторона відповідача буде підтверджувати письмовими примірниками укладених контрактів та показами в якості свідка ОСОБА_4 ). ОСОБА_4 не виступав будь-яким поручителем у спірних правовідносинах. Даний факт у судовому засіданні в тому числі буде підтверджуватися показаннями свідка сторони відповідача ОСОБА_5 .

Також позивач ОСОБА_6 ніколи не передавав у борг ОСОБА_3 грошові кошти у сумі 100000 доларів США. Цих коштів вона від нього ніколи не отримувала. Насправді боргові правовідносини між сторонами виникли у 2018 році, що в судовому засіданні буде підтверджуватися оригіналами первісної боргової розписки на суму 16300 доларів США, які ОСОБА_3 дійсно позичала у ОСОБА_6 13.06.2018 року з умовою сплати відсотків за користування позикою в розмірі 5% від отриманої суми щомісячно. У подальшому ОСОБА_3 сплачувала позивачу наявний грошовий борг та встановлені ним відсотки, що в судовому засіданні буде підтверджуватися виписками банківських трансакцій з рахунку ОСОБА_7 на картковий рахунок позивача.

Після повернення грошового боргу оригінал розписки ОСОБА_6 повернув відповідачу ОСОБА_3 та у подальшому систематично став вчиняти дії щодо примусу відповідача до видачі боргової розписки по не існуючому боргу який ним був нарахований

по « лічильнику» за несплачені вчасно відсотки за користування позикою.

Отже відповідачка ОСОБА_3 повністю не визнає заявлений позов. В тексті розписки фігурує дві особи ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , також в тексті розписки є два рукописних підписи.

У зв`язку з неподанням відповідачем ОСОБА_3 доказів щодо наявності боргу перед позивачем ОСОБА_2 і запереченням щодо наявності у ОСОБА_4 зобов`язань поручительства за відповідною розпискою, а також відсутністю його письмового підтвердження і підпису у борговому документі, необхідним є дослідження авторства всього рукописного тексту у борговій розписці та встановлення обставин її виготовлення зокрема, вільності волевиявлення особи, яка створювала цей документ.

З цією метою, для визначення обставин, які мають істотне правове значення у справі, потрібні комплексні спеціальні експертні знання у галузі почеркознавчої та лінгвістичної (авторознавчої) експертизи писемного мовлення.

На запитання суду щодо можливості призначення відповідної експертизи в експертних установах міста Кропивницький, представник відповідача повідомив, що жодна з них не проводить лінгвістичної (авторознавчої) експертизи, тому просить призначити таку у Київському науково-дослідному інституті судових експертиз. При цьому він запевнив, що більше не допускатиме зловживань і готовий на будь-який момент оплатити проведення комплексної судової почеркознавчої експертизи за сумою до 50 000 гривень.

Отже, суд, розглянувши клопотання відповідача щодо призначення комплексної судової почеркознавчої експертизи, зазначає, що відповідач ОСОБА_3 стверджує про примусовість видачі боргової розписки. Водночас виникає процесуальна потреба з`ясувати обставини вільності волевиявлення відповідача у цій справі.

Суд зазначає, що організаційні засади призначення та проведення судових експертиз врегульовано наказом №53/5 від 08.10.98 року (реєстрація в МЮ за № 705/3145 від 03.11.98 року) «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» відповідно до якого: 1.2.13. Згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи. Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Суд зазначає, що одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б. В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка є частиною національного законодавства, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Згідно зі статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положення цього конституційного принципу закріплені у статтях 12, 13 ЦПК України.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанова Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17).

Отже, ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

За загальним правилом, встановленим у статтях 89, 264 ЦПК України обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Тобто, саме на суд покладено обов`язок під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами та витребувані у передбаченому законом порядку докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів.

Згідно з ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності .

Зважаючи на те, що для встановлення обставин, які мають істотне значення у справі необхідні спеціальні знання, суд вважає клопотання обґрунтованим в частині проведення експертизи, яке стосується відповідачки ОСОБА_3 .

Керуючись ст.ст. 103, 104, 113, 252, 258, 260 ЦПК України

ПОСТАНОВИВ :

Призначити у цивільній справі за позовом представника позивача ОСОБА_1 в інтересах позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення боргу за борговою розпискою - комплексну судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, місто Київ, вулиця Сім`я Бродських, 6 ) .

Для вирішення експерта, який проводить лінгвістичну (авторознавчу) експертизу писемного мовлення, поставити такі запитання:

1.Чи є ОСОБА_3 автором та виконавцем наданим на дослідження всіх чотирьох абзаців рукописного тексту боргової розписки від 30.12.2021?

2.Чи спостерігаються в тексті розписки ознаки, які свідчать про складання тексту автором під впливом будь-яких збиваючих факторів? або факторів які впливають на волевиявлення ( природних, штучних)?

Для вирішення експерта, який проводить почеркознавчу експертизу, поставити такі запитання :

1.Чи виконано весь рукописний текст у досліджуваній розписці від 30.12.2021 ОСОБА_3 ?

2. Чи належить рукописний підпис в п`ятому рядку третього абзацу досліджуваної розписки ОСОБА_3 ?, якщо так, то чи виконано підпис від імені особи ОСОБА_3 у документі досліджуваній розписці під впливом збиваючих факторів ( природних, штучних)?

3. Особою якої статі виконано рукописний текст та рукописні підписи в кожному абзаці досліджуваної розписки?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків.

Надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи №387/2000/23, номер провадження у справі 2/387/26/25 в якій наявні: оригінал розписки (а.с.40), зразки експериментальних підписів ОСОБА_3 (а.с.73-81) і почерку ОСОБА_3 (а.с.89-104), умовно-вільні зразки підписів ОСОБА_3 (а.с. 105, 108, 211, 212, вільні зразки підписів ОСОБА_3 (а.с.145-182).

Оплату за проведення експертизи покласти на відповідача ОСОБА_3 , роз`яснивши їй положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції .

Суддя

Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області Майстер І. П.