Справа № 216/3235/24
провадження 2/216/467/25
УХВАЛА

іменем України

13 травня 2025 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Цимбалістенко О.В.,

за участю секретаря судового засідання Кулініча О.В.,

представника позивача Домбровської Є.В.,

представника відповідача Куснер Н.О.

розглянувши у відкритому засіданні в залі судових засідань Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Криворізької філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» до ОСОБА_1 про зобов`язання забезпечити доступ, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває на розгляді цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Криворізької філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» до ОСОБА_1 про зобов`язання забезпечити доступ.

У судовому засіданні 13 травня 2025 року особа, під час встановлення суддею Цимбалістенко О.В. осіб учасників справи перевірки їх повноважень, особа яка представилась відповідачем ОСОБА_1 не дотримувалася порядку в судовому засіданні, на зауваження та попередження головуючого не реагувала, надавати паспорт громадянина України для встановлення її особи відмовилась, чим перешкоджала такою поведінкою належному та своєчасному розгляду справи, що зафіксовано й підтверджується відповідним технічним записом судового засідання.

Ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13 травня 2025року до особи яка представилась відповідачем ОСОБА_1 застосовано захід процесуального примусу у виді попередження.

Особу яка представилась відповідачем ОСОБА_1 попереджено про недопустимість поведінки, якою порушується порядок у судовому засіданні.

Роз`яснено, що в разі повторного порушення порядку в судовому засіданні до вказаних осіб буде застосовано передбачений п. 2 ч. 1 ст. 144 ЦПК України захід процесуального примусу у виді видалення їх із залу судового засідання.

Після проголошення ухвали та намагання суду провести повноцінний розгляд справи особою яка представилась відповідачем це не було схвалено і остання продовжувала перебивати головуючого суддю, вимагати від судді пред`явити посвідчення судді. Суддя Цимбалістенко О.В. повторно намагалась встановити особу яка представилась відповідачем ОСОБА_1 . На що особа яка представилась відповідачем жінкою Іриною надавши «Титул людини» та повідомила, що не визнає документи, які належать «корпорації Україна».Також повідомила, що в неї є "непонятно шо" корпорації Україна". В засіданні постійно висловлювала неповагу до оточуючих, не давала висловитись іншим учасникам. Паспорт громадянина України, особою, яка представилась відповідачем надано не було. Чим продовжила перешкоджати проведенню судового засідання.

Судом неодноразово роз`яснювалося учасникам провадження, що відповідно до ЦПК України вони зобов`язані виявляти повагу до суду, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, розгляду справи у розумний строк та виконувати розпорядження головуючого судді.

Головуючим суддею повідомлено, що своєю поведінкою особа яка представилась відповідачем ОСОБА_1 порушує порядок у судовому засіданні, а її поведінка в судовому засіданні перешкоджає проведенню судового розгляду справи по суті, унеможливлює розгляд справи в розумний строк.

Відповідно до ст. 216 ЦПК України учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

За прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом.

Згідно зі ст.143,144 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках, з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали. Заходами процесуального примусу, серед інших, є: попередження; видалення із залу судового засідання.

Відповідно до ст.145 ЦПК України до учасників судового процесу та інших осіб, присутніх в судовому засіданні, за порушення порядку під час судового засідання або невиконання ними розпоряджень головуючого застосовується попередження, а у разі повторного вчинення зазначених дійвидалення із зали судового засідання.

Крім цього у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року в справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зроблено висновок про те, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників

Використання одними учасниками судового процесу та їхніми представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності цих осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Враховуючи вищевикладене судом встановлено, що особа яка представилась ОСОБА_1 використовує образливі висловлювання, які є недопустимими під час судового засідання, виходять за межі нормальної, коректноїта легітимної критики, відображають зневажливе ставлення до судової гілки влади, що є неприпустимим.

Зокрема, особа яка представилась ОСОБА_1 використовувала такі образливі висловлювання в бік держави України знаходячись в судовому засіданні, а саме: «я не визнає документи, які належать «корпорації Україна». Також повідомила, що в неї є "непонятно шо" корпорації Україна"».

Таким чином, суддя вважає, що особа яка представилась відповідачем ОСОБА_1 ігнорує законні розпорядження головуючого судді щодо дотримання встановленого порядку в судовому засіданні, порушує встановлений порядок проведення судового засідання, в зв`язку із чим підлягає видаленню із зали судового засідання за порушення порядку на час проведення судового засідання 13 травня 2025 року.

Окрімц цього суд роз"яснює, що відповідно до статті 148 КПК України Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами учасниками суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф.

Додатково суд роз`яснює, що заявлення учасниками справи вимог щодо перевірки посвідчення головуючого в судовому засіданні мають ознаки зловживання процесуальними правами та є одним із типових прикладів підриву авторитету правосуддя.

Про це вказано у щорічній доповіді Вищої ради правосуддя за 2019 рік про стан забезпечення незалежності суддів в Україні. Документ оприлюднено на офіційному веб-сайті ВРП.

Вища рада повторно у доповіді за 2019 рік звернула увагу на цю проблему, оскільки до Вищої ради правосуддя продовжують надходити повідомлення суддів про такі заяви учасників судових справ з вимогами до суддів підтвердити свої повноваження, пред`явивши службові посвідчення.

Подібні дії призводять до порушення порядку в судових засіданнях, зривів судових засідань. Вища рада правосуддя наголосила у доповіді на неприпустимості таких дій та необхідності забезпечення належного реагування на них працівників Національної поліції.

Обґрунтовуючи свою правову позицію Вища рада правосуддя зауважила, що у частині другій статті 16 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» зазначено, що суддя здійснює правосуддя в мантії та з нагрудним знаком.

Частиною першою статті 51 цього Закону передбачено, що судді, голови судів та їх заступники, судді у відставці мають посвідчення, зразки яких затверджуються Радою суддів України.

Відповідно до пункту 1.2 Положення про порядок виготовлення, обліку, видачі, заміни та знищення посвідчень суддів, суддів, яких призначено на адміністративні посади, суддів у відставці та присяжних, затвердженого рішенням Ради суддів України від 25 квітня 2014 року № 23 (з наступними змінами), посвідчення є офіційним документом, який засвідчує займану посаду особи, якій його видано, та підтверджує повноваження власника посвідчення, встановлені Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Таким чином, посвідченням судді за необхідності підтверджуються повноваження його власника в ситуаціях, не пов`язаних зі здійсненням правосуддя, коли суддя не перебуває в мантії та з нагрудним знаком.

Повноваження судді в судовому засіданні з розгляду справи підтверджуються мантією та нагрудним знаком. При цьому наявність або відсутність у судді посвідчення під час розгляду судової справи жодним чином не впливає на обсяг його повноважень щодо здійснення правосуддя у певному суді, що надані у порядку, встановленому законом.

«Поведінка осіб, які під час судового засідання вимагають від головуючого у справі, який здійснює правосуддя в мантії та з нагрудним знаком, пред`явлення посвідчення судді, не узгоджується з положеннями частини шостої статті 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо обов`язку фізичних і юридичних осіб поважати незалежність судді і не посягати на неї та є неприпустимою», - зазначено у доповіді.

Крім того, у Щорічній доповіді ВРП відзначено, що процесуальне законодавство не передбачає можливості заявлення учасниками справи вимог щодо перевірки посвідчення головуючого в судовому засіданні. Зазначені дії можуть мати ознаки зловживання процесуальними правами, порушення порядку в судовому засіданні та неповаги до суду.

Подібна позиція, зокрема була озвучена у рішенні ВРП за результатом розгляду повідомлення суддів Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду, що надійшло до Вищої ради правосуддя 13 квітня 2017 року.

Керуючись: ст.ст. 144,145, 259-261 ЦПК України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Застосувати заходи процесуального примусу за порушення порядку під час судового засідання у виді видалення із зали судового засідання 13 травня 2025 року особи, яка назвалась відповідачем ОСОБА_1 .

Роз"яснити особі, яка назвалась відповідачем ОСОБА_1 , що застосування заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України.

Ухвала, окремо від рішення суду, оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено та проголошено 19 травня 2025 року

Суддя О.В.ЦИМБАЛІСТЕНКО