Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1534/21
Провадження № 2/376/36/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2025 року Сквирський районний суд Київської області у складі:

Головуючого судді Коваленка О.М.,

за участі секретаря Щур Л.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сквира Київської області клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення судової земельно-технічної комплексної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Сквирської міської ради, про визнання рішення незаконним та визнання державного акту недійсним,

Встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , Сквирської міської ради, про визнання рішення незаконним та визнання державного акту недійсним.

Під час розгляду справи в судді від позивача надійшло клопотання про призначення по справі судової земельно-технічної комплексної експертизи. Обґрунтовуючи дане клопотання зазначав, що проведення судової експертизи з питань землеустрою має значення для правильного вирішення спору, оскільки потребує спеціальних знань у дослідженні документації землеустрою та визначення відповідності розробленої документації із землеустрою, її затвердження вимогам земельного законодавства, нормативно-технічним вимогам з метою надання висновку з питань, що є предметом судового розгляду.

Проведення експертизи просив доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, Київ, вулиця Сім`ї Бродських, 6).

Відповідач та його представник заперечували проти призначення у справі земельно-технічної експертизи, бо вважають, що позивачем порушено процесуальні строки, встановлені для подання даного клопотання. При зверненні до суду з позовом позивач повинен був надати усі наявні докази, в тому числі клопотання про призначення експертизи. Щодо доказів, які позивач не мав можливості надати разом з позовною заявою, повинен був повідомити суд. Проте позивач не повідомив суд про відсутність можливості подати клопотання разом з позовом. Представник відповідача звертає увагу суду на те, що з позовом до суду ОСОБА_1 звернувся 14.07.2021, а з клопотанням про призначення експертизи 04.11.2024 більше ніж через три роки, що вказує на недобросовісну реалізацію позивачем своїх прав. Окрім цього до клопотання додані документи, які не були подані разом з позовною заявою та щодо яких не було заявлено неможливість їх подання з позовом. Позивачем порушено порядок подання доказів у справі, що свідчить про відсутність підстав для їхнього приєднання до справи та дослідження під час судового розгляду.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновків про наступне.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України).

За правилами ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, такими засобами: висновками експертів (ч. 1 і п. 2 ч. 2).

За правилами ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Зазначена норма гарантує «право на суд», одним з елементів якого є право на доступ до суду, тобто право ініціювати судовий розгляд цивільної справи (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини (далі за текстом - ЄСПЛ) від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golderv. The United Kingdom), заява № 4451/70, § 36).

Так у справі «Delcourt v. Belgium» Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світі розуміння Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало меті та призначенню цього положення.

Надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя та є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини: від 28 жовтня 1998 року у справі «Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії», від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії», від 08 березня 2017 року у справі «ТОВ «Фріда» проти України»).

Згідно з практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно уникати надто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Надто суворе тлумачення судом процесуальних норм позбавляє позивача, або інших учасників справи права доступу до суду, що згідно з прецедентною практикою Європейського Суду з прав людини є порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, враховуючи наведені норми процесуального закону, практику Європейського суду з прав людини, доводи позивача, викладені в клопотанні про призначення експертизи, позицію представника відповідача та наведене у запереченні на клопотання обґрунтування, суд дійшов висновку про можливість призначення судової земельно-технічної комплексної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Сквирської міської ради, про визнання рішення незаконним та визнання державного акту недійсним.

Також суд зауважує, що на даній стадії не здійснюється оцінка доказів. Оцінку належності, допустимості, достовірності долучених доказів судом буде здійснено в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення по суті.

Згідно частин 1, 3, 5 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Враховуючи наведене та те, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, потрібні спеціальні знання у галузі земельних відносин, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання ОСОБА_1 та призначити по справі судову земельно-технічну комплексну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, Київ, вулиця Сім`ї Бродських, 6,).

Позивачем на вирішення експерта було запропоновано чотири запитання, які приймаються судом.

На час проведення експертизи, в силу вимог п. 5 ч. 1 ст. 252, п. 8 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупинити.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача, попередивши про наслідки її несплати, передбачені ст.109 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 10, 12, 77, 78, 81, 102, 103, 139, 252, 253, 258-261, 351, 352, 353, 354 ЦПК України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, суд

Постановив:

Задовольнити клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення судової земельно-технічної комплексної експертизи.

Призначити у цивільній справі № 376/1534/21 судову земельно-технічну комплексну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, Київ, вулиця Сім`ї Бродських, 6).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

На вирішення експерта поставити питання:

1. Чи відповідає розроблена документація із землеустрою щодо складання державного акту на право власності на земельну ділянку площею 0,0968 га, розташовану по АДРЕСА_1 , кадастровий номер 322410100:01:047:0014, призначену для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що належала 1/2 частина на праві спільної часткової власності ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також її затвердження вимогам земельного законодавства, зокрема ч. 2 ст. 120, п. г ч. 1 ст. 121 ЗК України та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування? Якщо не відповідають, то у чому полягає невідповідність?

2. Чи проведена приватизація земельної ділянки площею 0,0968 га, розташованої по АДРЕСА_1 , кадастровий номер 322410100:01:047:0014, призначеної для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що належала 1/2 частина на праві спільної часткової власності ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом передачі у власність з дотримання вимог добросусідства суміжного землекористувача ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , позбавивши його доступу до житлового будинку АДРЕСА_1 ?

3. Якщо приватизація земельної ділянки площею 0,0968 га, розташованої по АДРЕСА_1 , кадастровий номер 322410100:01:047:0014, призначеної для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що належала 1/2 частина на праві спільної часткової власності ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом передачі у власність, проведена з дотримання вимог земельного законодавства, то які технічно можливі варіанти облаштування проїзду (проходу) до житлового будинку АДРЕСА_1 ?

4. Чи є технічна можливість встановлення земельного сервітуту на ділянці площею 0,0968 га, розташованій по АДРЕСА_1 , кадастровий номер 322410100:01:047:0014, призначеній для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що належала 1/2 частина на праві спільної часткової власності ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ? Якщо так, то надати варіанти встановлення земельного сервітуту.

Оплату експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 , попередивши про наслідки її несплати відповідно до ст.109 ЦПК України.

У розпорядження експерта надати цивільну справу № 376/1534/21 у двох томах.

Роз`яснити сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Зобов`язати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та інших осіб, які користуються земельними ділянками за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , на час проведення експертизи забезпечити доступ експерту та іншим учасникам процесу для проведення дослідження об`єкту.

Зупинити провадження у цивільній справі № 376/1534/21 на час проведення експертизи.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст ухвали суду буде складено відповідно до вимог ст. 259 ЦПК України.

Суддя О.М. Коваленко