Провадження № 2/369/971/25
26.05.2025 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючої судді Козак І. А.,
при секретарі Гордієнко С. В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи його тим, що 13 червня 2017 року між позивачем та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано у Києво-Святошинському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, про що зроблений відповідний актовий запис № 58.
Від шлюбу у сторін є син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 , видане повторно
13 травня 2017 року Києво-Святошинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис
№ 342.
Протягом останніх років відношення з відповідачем поступово погіршувались. В результаті чого між сторонами зникло взаєморозуміння. Будь-які спроби в свій час примиритися не дали бажаних результатів, оскільки у подружжя різні погляди на сімейне життя та обов?язки. Більше того, позивач та відповідач втратили почуття любові та поваги один до одного.
ОСОБА_1 зазначає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе, і є таким, що суперечить його інтересам, інтересам відповідачки та інтересам їхньої дитини.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Волчко А. Я.
Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчка А. Я. від 15.09.2023 року відкрито позовне провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Згідно з розпорядженням керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Распутної Н. О. щодо повторного автоматизованого розподілу справи від 04.10.2024 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.10.2024 року, який проведений відповідно до пунктів 2.3.49, 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, дану справу передано для розгляду судді Козак І. А.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак І. А. від 03.01.2025 року прийнято справу до провадження.
У судове засідання позивач не з`явився, при цьому через канцелярію суду подав заяву у якій просить суд здійснювати розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує, час на примирення не потрібен.
Відповідач у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином за адресою, яка вказана у позовній заяві.
Отже, суд вжив усіх передбачених законом засобів для сповіщення відповідача про розгляд справи. За таких обставин процесуальні засоби забезпечення ОСОБА_2 можливості взяти участь у судовому засіданні та/або висловити свою позицію щодо позовних вимог вичерпано. З огляду на вимоги ч. 8 ст. 128, ч. ч. 4, 10 ст. 130 ЦПК України відповідач вважається належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи.
Враховуючи, що у судове засідання не з`явилися всі учасники справи, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Положення ч. 1 ст. 280 ЦПК України наділяють суд правом ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився до суду без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася, причин свого неприбуття не повідомила і правом подати відзив не скористалася.
Виходячи з наведеного, керуючись вимогами ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає за необхідне і можливе ухвалити у справі заочне рішення.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає повному задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що 13 червня 2017 року між позивачем та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано у Києво-Святошинському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, про що зроблений відповідний актовий запис № 58.
Від шлюбу у сторін є син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 , видане повторно
13 травня 2017 року Києво-Святошинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис
№ 342.
За результатами розгляду справи суд установив, що родинні стосунки між сторонами фактично припинені. Протягом останніх років відношення позивача з відповідачем поступово погіршувались, в результаті чого між ними зникло взаєморозуміння. Будь-які спроби в свій час примиритися не дали бажаних результатів, оскільки у подружжя різні погляди на сімейне життя та обов?язки. Більше того, позивач та відповідач втратили почуття любові та поваги один до одного.
За змістом положень ч.1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Частиною 2 статті 104 Сімейного кодексу України встановлено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Відповідно до ч.1 ст.110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
З урахуванням того, що жоден з подружжя не бажає примиритися, суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам, тому шлюб слід розірвати.
Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Таким чином, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, суд вважає, що збереження їх сім`ї є неможливим, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, тому шлюб слід розірвати.
Згідно з ч.2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд виходить з такого.
Зазначені вище витрати у даній справі складаються лише з суми судового збору, сплаченого позивачкою у розмірі 1 073 грн 00 коп.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України понесені позивачем документально підтверджені витрати зі сплати судового збору у сумі 1 073 грн 00 коп. підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст. ст. 104, 105, 110, 112 Сімейного кодексу України, ст. ст. 4, 5, 10-13, 19,
76-81, 89, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстровано 13 червня 2017 року у Києво-Святошинському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, про що зроблений відповідний актовий запис № 58, свідоцтво про шлюб серії
НОМЕР_2 - розірвати.
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 1 073 грн 00 коп.
Після розірвання шлюбу прізвище сторін залишити без змін.
Апеляційна скарга на заочне рішення може бути подана позивачем до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного тексту рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного тексту заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку відповідачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом цих строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Інформація про позивача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .
Інформація про відповідача: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .
Суддя Ірина КОЗАК