Провадження № 2/185/1962/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2025 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Павлоградської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Ізюмська Аліна Вікторівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В

У листопаді 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Павлоградської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Ізюмська Аліна Вікторівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просив суд визначити йому додатковий тримісячний строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позиція позивача

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько ОСОБА_2 . Він, як спадкоємець за заповітом, звернувся 20.11.2024 до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Проте, приватним нотаріусом Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Ізюмською Аліною Вікторівною, постановою від 20.11.2024 було йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, так як заява про прийняття спадщини не була вчасно подана до нотаріальної контори, а тому строк для прийняття спадщини ним був пропущений. Вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, так як були обумовлені його необізнаністю про існування заповіту.

Заяви, клопотання сторін; інші процесуальні дії у справі

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 21 січня 2025 року було відкрито провадження у цивільній справі у порядку загального позовного провадження, а також витребувано у приватного нотаріуса Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Ізюмської Аліни Вікторівни копію спадкової справи, заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11 березня 2025 року було закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

У порядку ст. 178 ЦПК України, відповідач не скористався своїм правом щодо подачі відзиву на позовну заяву.

У судове засідання позивач не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи його відсутності, при ухваленні рішення покладається на розсуд суду.

Третя особа - приватний нотаріус Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Ізюмська Аліна Вікторівна, у судове засідання не з`явилась, надала копію спадкової справи № 54/2024, заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

Фактичні обставини, встановлені судом

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідно до свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_1 , виданого 21 листопада 2018 року Павлоградським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина за заповітом до майна померлого.

За життя, ОСОБА_2 , 23 липня 2015 року склав заповіт, відповідно до якого усе своє майно, в тому числі житловий будинок АДРЕСА_1 , приватизовану земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , заповів ОСОБА_2 , який посвідчено 23 липня 2015 року приватним нотаріусом Павлоградського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Гущиною О.І., реєстровий № 398.

Як вбачається з копії спадкової справи № 54/2024, заведеної 20.11.2024 приватним нотаріусом Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Ізюмською А.В. до майна померлого ОСОБА_2 , із заявою про прийняття спадщини звернувся 20.11.2024 ОСОБА_1 - син померлого (позивач по справі). Інші спадкоємці відсутні.

Проте, приватним нотаріусом Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Ізюмською А.В., постановою від 20.11.2024 відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, так як час відкриття спадщини померлої встановлено з 21.11.2018, а строк для прийняття спадщини тривав до 21.05.2019, що свідчить про те, що заява про прийняття спадщини за заповітом не була вчасно подана до нотаріальної контори, а тому строк для прийняття спадщини ним був пропущений, що стало підставою для звернення до суду позивача з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Судом встановлено, що свідоцтво про право на спадщину за законом або за заповітом на майно померлого, на час розгляду справи нотаріусом не видане.

Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивач зазначив, що строк для прийняття спадщини ним був пропущений з поважних причин, а саме, позивач був необізнаний про існування заповіту.

Норми права, які застосував суд, та висновки

Загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер, й інші джерела правового регулювання, насамперед, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, виявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства.

Для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 554/4741/19, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі № 520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20).

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).

Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Початок перебіг строку для прийняття спадщини починається з наступного дня після відповідної календарної дати, тобто строк для прийняття спадщини має обчислюватись з наступного дня після дня смерті особи або оголошення її померлою. При визначенні кінцевого дня строку слід ураховувати, що правила частини п`ятої статті 254 ЦК України поширюються на будь-які сфери цивільно-правового регулювання і стосуються будь-яких суб`єктів цивільних правовідносин. Тому коли останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день (див. постанову постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 554/4741/19 (провадження № 61-7013св20).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Дані висновки містяться у постанові Верховного Суду у справі №554/356/21 від 22 березня 2023 року.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає.

При визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що об`єктивно створювали перешкоди позивачу у реалізації його спадкових прав, суд враховує наступне.

Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України №2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан. Дія воєнного стану станом на день розгляду позову продовжена.

Згідно п.3 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164, установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Пункт 3 постанови КМУ № 164 суперечить ст.ст.1270, 1272 ЦК, а тому не підлягає застосуванню. Зазначеного висновку також дійшов і Верховний Суд у своїй постанові від 25.01.2023 по справі №676/47/21.

Проте, вирішуючи питання про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд враховує, що об`єктивно позивач був позбавлений можливості дізнатися про існування заповіту на свою користь.

Суд наголошує, що виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає: «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Враховуючи встановлені обставини справи, а також наведені позивачем причини несвоєчасного подання заяви про прийняття спадщини, які свідчать про наявність об`єктивних та істотних труднощів у питанні подання заяви про прийняття спадщини, суд, з урахуванням захисту інтересів позивача у реалізації прав на спадкування за заповітом, дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для визначення позивачу додаткового строку, тривалістю три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Павлоградської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Ізюмська Аліна Вікторівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити у повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк, тривалістю три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення, а учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 .

Відповідач Павлоградська міська рада, місцезнаходження: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Соборна, буд. 95, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 33892721.

Третя особа - приватний нотаріус Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Ізюмська Аліна Вікторівна, місцезнаходження: АДРЕСА_3 .

Суддя В.М. Бондаренко