Справа № 372/875/25
Провадження № 2-947/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

заочне

27 травня 2025 року Обухівський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Висоцької Г.В., за участю секретаря судового засідання Куник О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Головного управління пенсійного фонду України в Київській області до ОСОБА_1 про стягнення переплати пенсії,

В С Т А Н О В И В :

Головне управління Пенсійного фонду України в Київській області звернулося в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення переплати пенсії у розмірі 7125,60 грн. В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що з 15.01.2017 ОСОБА_1 призначено пенсію в разі втрати годувальника на трьох утриманців, з урахуванням непрацездатної особи ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що доглядає за дитиною до 8-ми річного віку та на неповнолітніх ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 з терміном припинення виплати частини пенсії на непрацездатну особу ОСОБА_1 - 31.01.2020 року. В ході проведення індивідуального перерахунку пенсії з 01.01.2021 на непрацездатну особу, що доглядає за дитиною до 8-ми річного віку помилково відновилась виплата пенсії. В лютому 2022 помилку виявлено та приведено пенсійну справу з 01.02.2022 у відповідність до чинного законодавства. В результаті виникла переплата в сумі 7125,60 грн, за період з 01.01.2021 по 31.01.2022. Пенсіонерку повідомлено про переплату та запропоновано в добровільному порядку вирішити питання щодо повернення коштів. На дату складання позову кошти пенсіонеркою не повернуто.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 04.03.2025 відкрито провадження у даній справі, постановлено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представник позивача в судове засідання не прибула, про місце та час розгляду справи повідомлена належним чином, у позовній заяві зазначила, що у разі її неявки у судове засідання просила суд розглядати справу без її участі, позов підтримала, проти винесення заочного рішення суду не заперечувала.

Відповідач відзиву на позовну заяву чи інших документів на підтвердження його позиції з предмета спору до суду не подавав, у судове засідання не прибув, про причини неявки не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи від відповідача також не надходило, про місце та час розгляду справи повідомлений шляхом направлення судових повісток за місцем реєстрації.

Суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності відповідача на підставі наявних у матеріалах справи доказів, оскільки згідно положень частини восьмої статті 128 ЦПК України відповідач є таким, що повідомлений про розгляд справи.

За вказаних обставин, враховуючи згоду позивача на заочний розгляд справи та ухвалення заочного рішення, у судовому засіданні постановлено протокольну ухвалу про заочний розгляд справи відповідно до статей 280, 281 ЦПК України.

У відповідності до частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши за своїм внутрішнім переконанням наявні у справі докази, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 перебуває на обліку у Головному управлінні Пенсійного фонду України у Київській області та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ЕПС №35, Паспорт НОМЕР_2 виданий 04.03.2009 Євпаторійським МВ ГУМВС України в Криму.

Виплата пенсії ОСОБА_1 здійснюється шляхом перерахування пенсійних коштів на її рахунок № НОМЕР_3 , відкритий в ПАТ КБ Приватбанк, встановлена дата виплати 6 число.

Відповідно до статті 37 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається в розмірі: на одного непрацездатного члена сім`ї - 50 відсотків пенсії за віком померлого годувальника, на двох та більше непрацездатних членів сім`ї - 100 відсотків пенсії за віком померлого годувальника, що розподіляється між ними рівними частками.

Відповідно до статті 36 Закону № 1058-IV, пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається непрацездатним членам сім`ї померлого годувальника, які були на його утриманні.

Непрацездатними членами сім`ї вважаються: чоловік (дружина), батько, мати, якщо вони є особами з інвалідністю або досягли віку 65 років, досягли пенсійного віку, передбаченого статтею 26 цього Закону № 1058-IV.

З 15.01.2017 ОСОБА_1 призначено пенсію в разі втрати годувальника на трьох утриманців, з урахуванням непрацездатної особи ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що доглядає за дитиною до 8-ми річного віку та на неповнолітніх ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 з терміном припинення виплати частини пенсії на непрацездатну особу ОСОБА_1 - 31.01.2020 року.

Як зазначено у позовній заяві, у ході проведення індивідуального перерахунку пенсії з 01.01.2021 на непрацездатну особу, що доглядає за дитиною до 8-ми річного віку помилково відновилась виплата пенсії.

В лютому 2022 помилку виявлено та приведено пенсійну справу з 01.02.2022 у відповідність до чинного законодавства.

В результаті виникла переплата в сумі 7125,60 грн, за період з 01.01.2021 по 31.01.2022.

Листами від 28.01.2022 №1000-0504-8/13512, від 10.11.2022 № 1000-0504- 8/113531, від 24.04.2023 №1000-0504-8/60969, від 05.07.2023 №1000-0504-8/100990, від 16.08.2023 №1000-0504-8/122771, від 05.10.2023 №1000-0504-8/150717, від 17.11.2023 №1000-0504-8/176624, від 08.02.2024 №1000-0504-8/23593, від 04.04.2024 №1000-0504- 8/59271, від 30.04.2024 №1000-0504-8/74172 пенсіонерку повідомлено про переплату та запропоновано в добровільному порядку вирішити питання щодо повернення коштів.

Також представниця позивача зазначила, що розглянути питання щодо надміру виплачених коштів ОСОБА_1 в сумі 7125,60 грн. на Комісії по списанню сум переплат пенсій, що є безнадійними до стягнення відповідно до Порядку відшкодування коштів, надміру виплачених за призначеними пенсіями, та списання сум переплат пенсій та грошової допомоги, що є безнадійними до стягнення (далі - Порядок), затверджений постановою правління Пенсійного фонду України від 21.03.2003 № 6-4 є не можливим, оскільки в пункті 7 зазначеного Порядку відсутня причина визнання Комісією безнадійною заборгованістю суми надміру виплачених коштів, яка виникла не з вини пенсіонера.

Пунктом 7 Порядку визначено перелік причин згідно яких переплата пенсії може бути визнана Комісією безнадійною заборгованістю, а саме: - смерті боржника; визнання боржника безвісно відсутнім або померлим; - набрання законної сили рішенням суду про відмову територіальним органам Пенсійного фонду України у стягненні (утриманні) з боржника сум переплат пенсії; - якщо заходи, вжиті територіальними органами Пенсійного фонду України, з розшуку боржника не дали позитивних результатів; - в інших випадках, передбачених законом.

Згідно з частиною першою статті 50 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" суми пенсій, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку пенсіонера або подання страхувальником недостовірних даних, можуть бути повернуті пенсіонером добровільно або стягуються на підставі рішень територіальних органів Пенсійного фонду чи в судовому порядку.

Відповідно до частини першої статті 103 Закону України "Про пенсійне забезпечення" суми пенсії, надміру виплачені пенсіонерові внаслідок зловживань з його боку (в результаті подання документів з явно неправильними відомостями, неподання відомостей про зміни у складі членів сім`ї тощо), стягуються на підставі рішень органу, що призначає пенсії.

Частиною першою статті 1212 ЦК України передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно з пунктом першим частини першої статті 1215 ЦК України не підлягає поверненню безпідставно набуті заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача.

Тлумачення цієї норми свідчить, що законодавцем передбачені два винятки із цього правила: по-перше, якщо виплата відповідних грошових сум є результатом рахункової помилки зі сторони особи, яка проводила таку виплату; по-друге, у разі недобросовісності зі сторони набувача виплати.

Вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2019 року у справі № 545/163/17 (провадження № 61-33727сво18).

Правильність виконаних розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються, отже, зазначене у статті 1215 ЦК України майно підлягає поверненню у разі наявності цих фактів в їх сукупності.

При цьому, слід зазначити, що в українському законодавстві відсутнє визначення поняття "рахункова помилка". У постанові Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року № 13 "Про практику застосування судами законодавства про працю" надається роз`яснення поняттю лічильної (рахункової) помилки - це помилка, яка була допущена під час проведення арифметичних підрахунків. До лічильних помилок, наприклад, належать неправильності в обчисленнях, дворазове нарахування заробітної плати за один і той самий період.

Матеріали справи не містять жодних доказів на підтвердження того, що ця помилка є безпосередньо рахунковою, а не помилкою, пов`язаною з неналежним виконанням обов`язків службовими особами, відповідальними за обчислення та нарахування пенсії, а також здійснення контрольних функцій.

Відсутність ознак рахункової помилки підтверджується самим змістом позовної заяви, в яких позивачем зазначено що у ході проведення індивідуального перерахунку пенсії з 01.01.2021 на непрацездатну особу, що доглядає за дитиною до 8-ми річного віку помилково відновилась виплата пенсії.

Крім того, у § 71 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Рисовський проти України" від 20 жовтня 2011 року, заява № 29979/04, зазначено, що ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Інших доводів, які б слугували правовою підставою для стягнення переплати пенсії матеріали справи не містять і позивачем суду не надано.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав для стягнення з ОСОБА_1 переплати пенсії.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати у виді судового збору слід залишити за позивачем.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст.ст. 1166, 1212 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 19, 76, 81, 141, 259, 263, 265, 268, 273, 274 ч. 1, 280-289 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні позовних вимог Головного управління пенсійного фонду України в Київській області до ОСОБА_1 про стягнення переплати пенсії відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення рішення з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду.

Заочне рішення також може бути переглянуто Обухівським районним судом Київської області у випадку подання відповідачем відповідної письмової заяви протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя Г.В.Висоцька