Справа № 308/6976/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., вивчивши матеріали клопотання ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про продовження строку дії рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Керита Мар`яна Василівна, звернувся до Ужгородського міськрайонного суду із клопотання, заінтересована особа: Орган опіки та піклування Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про продовження строку дії рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26 травня 2023 року у справі №308/6976/22 про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24 квітня 2025 року клопотання залишено без руху. Заявнику надано строк п`ять днів, з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків та роз`яснено, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк заява буде вважатися неподаною та повертається позивачам.

Відповідно до ч.5 ст.272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Згідно до п.2 ч.6 ст.272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Заявнику ОСОБА_1 на зазначену у клопотання адресу АДРЕСА_1 , а представнику адвокату Керита Мар`яні Василівні в електронний кабінет, надіслано ухвалу про залишення клопотання без руху, що підтверджується супровідним листом наявним в матеріалах справи.

Відповідно до пункту 3 ч.6 ст.272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Згідно Довідки по доставку електронного документу ОСОБА_2 ухвалу від 24 квітня 2025 року доставлено до електронного кабінету 24 квітня 2025 року 20:59:38 год..

Відповідно до трекінгу відправлень Укрпошти № 169 вказану ухвалу від 24 квітня 2025 року про залишення клопотання без руху позивач ОСОБА_1 отримав 20.05.2025 року.

Крім цього, ухвала Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24 квітня 2025 року опублікована у Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua/, а відтак заявник та його представник не були позбавлені можливості ознайомитись з її змістом, оскільки ухвала суду наявна у вільному доступі.

При цьому у період з 24 квітня 2025 року до 28 травня 2025 року, тобто майже протягом місяця, заявник та його представник не були позбавлені можливості безпосередньо через відділ забезпечення розгляду звернень та надання інформації або цивільну канцелярію Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області отримати інформацію щодо стану розгляду поданого ним клопотання.

Наявна така інформація і у відкритому доступі на офіційному веб-сайті судової влади України в розділі «Стан розгляду справ».

Однак жодна з цих дій заявником та його представником вчинено не було.

З урахуванням викладених обставин вважаю, що заявник та його представник недобросовісно користуються наданими їм процесуальними правами, оскільки в розумні інтервали часу не вживають заходів з метою отримання інформації про стан ініційованого заявником судового провадження.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини під зловживанням правом, як матеріальним, так і процесуальним, необхідно розуміти таке його використання, яке спрямоване на боротьбу із закладеним у ньому ж позитивним регулятивним потенціалом, в тому числі, що суперечить принципу правової визначеності. Суд звертає увагу на те, що в своєму рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що його безпосередньо стосуються, утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, не допускати свідомих маніпуляцій, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також у рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

За таких обставин доходжу висновку, що у період з 24 квітня 2025 року до 28 травня 2025 року заявник та його представник мали можливість отримати копію Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24 квітня 2025 року про залишення клопотання без руху та усунути недоліки поданого клопотання.

Однак станом на 28 травня 2025 року вимоги ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24 квітня 2025 року не виконані, оскільки недоліки клопотання не усунуті.

Також приймаю до уваги, що за змістом п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа не може бути безпідставно позбавлена права на захист свого порушеного права, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

У рішенні у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13.01.2000 та у рішенні у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28.10.1998 Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права на доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Водночас встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Суд наголошує, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим. Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій - воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур.

Відповідно до ч. ч. 3, 5 ст. 185 ЦПК України заява вважається неподаною і повертається позивачеві у випадку, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи, що заявник та його представник отримали ухвалу про залишення клопотання без руху від 24 квітня 2025 року, недоліки вказані в ухвалі не усунуті, встановлений судом строк на усунення недоліків закінчився, приходжу до висновку, що вказане клопотання слід вважати неподаним та повернути заявнику.

При цьому, слід роз`яснити заявнику, що відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі наведеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про продовження строку дії рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки, - вважати неподаним та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило