КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи № 760/7897/22 Апеляційне провадження № 22-ц/824/6162/2025Головуючий у суді першої інстанції -Зуєвич Л.Л. Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2025 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Желепа О.В., Невідома Т.О.,

секретар Цуран С.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 17 грудня 2024 року у справі за заявою відповідача про поворот виконання рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 29.02.2024:

- Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, - задоволено частково;

- Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 :

- 138 516,14 грн (сто тридцять вісім тисяч п`ятсот шістнадцять гривень чотирнадцять копійок), в тому числі: з 85 708,80 грн - тіла позики; 52 807,34 грн - пені за несвоєчасне виконання зобов`язань;

- 1 379,40 грн (одна тисяча триста сімдесят дев`ять гривень сорок копійок) судового збору сплаченого за подання позовної заяви;

- 4 000, 00 грн (чотири тисячі гривень) судових витрат на правничу допомогу;

- У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 23.09.2024:

Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29.02.2024 в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за несвоєчасне виконання зобов`язання скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення про відмову у задоволенні вказаних позовних вимог;

Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29.02.2024 в частині загального розміру заборгованості за договором позики і в частині розподілу судових витрат між сторонами змінено, зменшено загальний розмір заборгованості за договором позики № 15/07/19-1 від 15.07.2019, який підлягає стягненню з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 з 138 516,14 грн до 85 708,80 грн, судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви до суду з 1 379,40 грн до 852,11 грн, витрат на правничу допомогу з 4 000,00 грн до 2 000,00 грн;

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 у відшкодування судового збору за подання апеляційної скарги - 1 280,36 грн.

14.10.2024 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла заява представника відповідача в якій заявник просить суд застосувати поворот виконання рішення у справі № 760/7897/22 про стягнення заборгованості за договором позики № 15/07/19-1 від 15.07.2019, у розмірі 52 807,34 грн, що складає різницю зменшення задоволених судом вимог з 138 516,14 грн до 85 708,80 грн, у розмірі 527,29 грн зменшення судових витрат з сплати судового збору за подання позовної заяви до суду з 1 379,40 грн до 852,11 грн, у розмірі 2 000,00 грн зменшення витрат на правничу допомогу з 4 000,00 грн до 2 000,00 грн.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 17 грудня 2024 року заяву задоволено.

Здійснено поворот виконання рішення від 29.02.2024 Солом`янського районного суду міста Києва у справі № 760/7897/22.

В порядку повороту виконання рішення від 29.02.2024 Солом`янського районного суду міста Києва у справі № 760/7897/22 стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 55 334,63 грн.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_1 подалаапеляційну скаргу, в якій просить ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 17 грудня 2024 року скасувати, постановити нову ухвалу про відмову у задоволенні заяви. Посилається напорушення норм матеріального та процесуального права. В апеляційній скарзі зазначає, що у заяві про поворот виконання рішення не було вказівки на наявність чи відсутність електронних кабінетів учасників справи, тому заява підлягала залишенню без руху.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

У судовому засіданні у апеляційному суді взяв участь ОСОБА_1 - адвокат Євтодьєв А.О., який підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити з викладених підстав.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, тому суд апеляційної інстанції визнав за можливе, розглянути справу за відсутності осіб, що не з`явилися, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи (ч. 2 ст. 372 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно із частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а за частиною першою статті 16 цього Кодексу кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Встановлено, що рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 29.02.2024 у даній цивільній справі:

- Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, - задоволено частково;

- Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 :

- 138 516,14 грн (сто тридцять вісім тисяч п`ятсот шістнадцять гривень чотирнадцять копійок), в тому числі: з 85 708,80 грн - тіла позики; 52 807,34 грн - пені за несвоєчасне виконання зобов`язань;

- 1 379,40 грн (одна тисяча триста сімдесят дев`ять гривень сорок копійок) судового збору сплаченого за подання позовної заяви;

- 4 000, 00 грн (чотири тисячі гривень) судових витрат на правничу допомогу;

- У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 23.09.2024:

Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29.02.2024 в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за несвоєчасне виконання зобов`язання скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення про відмову у задоволенні вказаних позовних вимог;

Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29.02.2024 в частині загального розміру заборгованості за договором позики і в частині розподілу судових витрат між сторонами змінено, зменшено загальний розмір заборгованості за договором позики № 15/07/19-1 від 15.07.2019, який підлягає стягненню з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 з 138 516,14 грн до 85 708,80 грн, судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви до суду з 1 379,40 грн до 852,11 грн, витрат на правничу допомогу з 4 000,00 грн до 2 000,00 грн;

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 у відшкодування судового збору за подання апеляційної скарги - 1 280,36 грн.

Як вбачається із матеріалів виконавчого провадження ВП № НОМЕР_5, постановою від 26.04.2024 приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ТатарченкомВ.Г. відкрито виконавче провадження ВП № НОМЕР_5 щодо примусового виконання виконавчого листа № 760/7897/22, виданого 24.04.2024 на виконання рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29.02.2024 про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 : 138 516,14 грн (сто тридцять вісім тисяч п`ятсот шістнадцять гривень чотирнадцять копійок), в тому числі: з 85 708,80 грн - тіла позики; 52 807,34 грн - пені за несвоєчасне виконання зобов`язань; 1 379,40 грн (одна тисяча триста сімдесят дев`ять гривень сорок копійок) судового збору сплаченого за подання позовної заяви; 4 000, 00 грн (чотири тисячі гривень) судових витрат на правничу допомогу.

Постановою від 06.04.2024, винесеною в межах виконавчого провадження ВП № НОМЕР_5 накладено арешт на автомобіль боржника ( ОСОБА_2 ) марки Renault, модель MEGANE, рік випуску: 2010, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_1 , державний номер НОМЕР_2 .

За змістом акту від 28.05.2024 про проведений електронний аукціон (торги), зокрема, зазначено, що: «Відповідно до ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» передано на реалізацію майно - автомобіль, марка RENAULT, модель MEGANE, 2010 року випуску, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_1 , державний номер НОМЕР_2 , що належить боржнику на праві власності (свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу не вилучалось). Відповідно до протоколу проведення електронного аукціону (торгів) від 20.05.2024 № 611835 за лотом № 550259 ДП "СЕТАМ" 20.05.2024 проведено електронний аукціон (торги) з реалізації майна - автомобіль, марка RENAULT, модель MEGANE, 2010 року випуску, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_1 , державний номер НОМЕР_2 . Переможцем визнаний ОСОБА_3 , ІПН: НОМЕР_3 , документ № НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 . Ціна продажу майна: 159 063,00 грн. Переможцем сплачено на рахунок приватного виконавця кошти у сумі 151 109,85 за придбане майно у повному обсязі, а також сплачено на рахунок ДП "СЕТАМ" гарантійний внесок у сумі 7 953, 15 грн.»

В постанові від 19.11.2024 приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Татарченка Владислава Геннадійовича про закінчення виконавчого провадження (ВП № НОМЕР_5) вказано: «за результатами апеляційного перегляду справи сума стягнення за вказаним рішенням суду становила 88 560,91 грн за виконавчим документом на користь стягувача в межах виконавчого провадження фактично стягнено 132 901,68 грн. Отже, з урахуванням зменшення суми стягнення постановою апеляційного суду, борг за виконавчим документом стягнено повністю.»

Разом з тим, матеріали вказаного виконавчого провадження (ВП № НОМЕР_5) містять лист про сплату № від 28.05.2024 за змістом якого в якості оплати лоту № 550259 «Автомобіль, марка Renault, модель MEGANE, рік випуску: 2010, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_1 , державний номер НОМЕР_2 » підтверджено сплату 151 109,85 грн платником ОСОБА_3 .

Відповідно до ст. 444 ЦПК України суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: закриває провадження у справі; залишає позов без розгляду; відмовляє в позові повністю; задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони. До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем. Якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції. Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи.

Поворот виконання рішення представляє собою повернення стягувачем боржнику всього, що ним було отримано за скасованим згодом рішенням метою відшкодування боржнику збитків, завданих виконанням рішення. Отже, поворот виконання є процесуальною формою поновлення судом порушених прав боржника, що забезпечує можливість зворотного стягнення зі стягувача всього безпідставно отриманого ним за скасованим рішенням. З іншого боку, поворот виконання рішення є самостійним засобом захисту прав сторін, який повинен здійснюватись шляхом подання заяви про поворот виконання. Необхідність у повороті виконання судового рішення і поверненні сторін у первісне становище виникає тоді, коли рішення виконане, але згодом скасоване судом апеляційної чи касаційної інстанції, якщо цей суд закриває провадження у справі, залишає позов без розгляду, відмовляє в позові повністю або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. ЦПК України встановлено декілька варіантів вирішення судом питання щодо повороту виконання, одним із яких є також прийняте рішення про закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду, відмовлення в позові повністю, задоволення позовних вимоги в меншому розмірі, при цьому таке рішення повинне бути прийняте за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами (ч. 3 ст. 444 ЦПК України) /див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 26.04.2023 у справі № 520/17217/13-ц, провадження № 61-1165св23/.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 02.11.2011 № 13-рп/2011 поворот виконання рішення це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає в поверненні сторін провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для (виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Згідно з ч. 9 ст. 444 ЦПК України, якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Оскільки поворот виконання рішення є гарантією відновлення прав учасників процесу, то суд повинен задовольнити відповідну заяву та повернути відповідачеві стягнуті з нього кошти за скасованим судовим рішенням, за відсутності обмежень, встановлених ст. 445 ЦПК України, яка визначає особливості повороту виконання в окремих категоріях справ.

За встановлених обставин колегія суддів погоджується із висновокм суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення заявиОСОБА_2 та застосування повороту виконання рішення у справі № 760/7897/22 про стягнення заборгованості за договором позики № 15/07/19-1 від 15.07.2019, у розмірі: 52 807,34 грн, що складає різницю зменшення задоволених судом вимог з 138 516,14 грн до 85 708,80 грн; 527,29 грн зменшення судових витрат з сплати судового збору за подання позовної заяви до суду з 1 379,40 грн до 852,11 грн; 2 000,00 грн зменшення витрат на правничу допомогу з 4 000,00 грн до 2 000,00 грн.

З огляду на вказані різниці сум, що підлягають до стягнення з урахуванням постанови Київського апеляційного суду від 23.09.2024, загальний (сумований) розмір коштів, що підлягають до стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 в порядку повороту виконання рішення становить 55 334,63 грн (52 807,34 грн + 527,29 грн + 2000,00 грн).

Зміст доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 збігається зі змістом її заперечень на заяву ОСОБА_2 про поворот виконання рішення, належна оцінка яким надана судом першої інстанції.

Так, у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 16.06.2021 у справі № 756/3115/17 (провадження № 61-18653св20) вказано, що справедливість судовогорозгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Європейський суд з прав людини зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (SHISHKOV v. RUSSIA, № 26746/05, § 110, ЄСПЛ, від 20.02.2014).

Отже, доводи апеляційної скарги скаржника не спростовують встановлені у справі фактичні обставини та висновки суду першої інстанції, обґрунтовано викладені у мотивувальній частині ухвали суду, та фактично зводяться до незгоди скаржника з висновками суду. При цьому, докази та обставини, на які посилається скаржник у апеляційній скарзі, були предметом дослідження суду першої інстанції і при їх дослідженні та встановленні були дотримані норми матеріального і процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Перевіряючи законність та обґрунтованість ухвали суду, колегія суддів не вбачає підстав для скасування ухвали суду.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 268, 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від17 грудня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Повний текст складено27травня 2025 року.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді О.В. Желепа

Т.О. Невідома