Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2025 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі: головуючої судді Логойда І.В., за участю секретаря судового засідання Янцо М.В, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у м. Ужгород цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Шматко Наталія Геннадіївна, до ОСОБА_2 про стягнення завдатку, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Шматко Наталія Геннадіївна, звернулася в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення завдатку.

В обґрунтування позову представник позивача посилається на те, що 13.02.2024р. між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 був укладений договір завдатку в простій письмовій формі, відповідно до умов якого ОСОБА_2 (в подальшому Завдаткоодержувач) і ОСОБА_1 (в подальшому Завдаткодавець) домовились про те, що Завдаткодавець сплачує Завдаткоодержувачу завдаток в сумі 38 000 грн., що становить еквівалент 1000 дол. США за курсом НБУ на момент підписання даного договору, у рахунок суми 85 000 дол. США, яку Завдаткодавець зобов`язана сплатити за договором купівлі-продажу нерухомого майна квартира АДРЕСА_1 (загальна площа 136,3 кв.м.), яка належить Завдаткоодержувачу на праві власності на підставі свідоцтва про право власності (п.1 договору завдатку). Договір купівлі-продажу квартири повинен бути укладений до 13.08.2024р. включно (п.2 договору завдатку). Завдаткоодержувач умовами договору був зобов`язаний надати Завдаткодавцю документи, необхідні для підготовки до укладення договору купівлі-продажу квартири, в.т.ч. належним чином засвідчені копії документу, що підтверджує повноваження особи, яка буде підписувати договір купівлі-продажу квартири від імені Завдаткоодержувача, документа, який підтверджує право власності Завдаткоодержувача на квартиру та державну реєстрацію цього права, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, виданого для відчуження майна (п.4 договору завдатку). Дізнавшись з усної розмови із ОСОБА_2 в червні 2024 р., що квартира не є його власністю, а суму завдатку він спрямував на вирішення своїх поточних фінансових проблем, ОСОБА_1 сформувала запит 03.07.2024р. через ресурс «Дія» для отримання актуальної інформації про власника квартири АДРЕСА_1 . Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно за № 385397967 від 03.07.2024р., відповідач ОСОБА_2 був раніше власником вищевказаної квартири, але відчужив її на підставі договору дарування від 24.01.2015р. (серія та номер: 145 на користь ОСОБА_3 , номер відомостей про речове право: 8483616). Таким чином, титульним власником квартири, за який взятий завдаток відповідачем, станом на 13.02.2024р. був ОСОБА_3 , дану обставину ОСОБА_2 умисно приховав від Заставодавця на момент укладення договору завдатку. 04.07.2024р. ОСОБА_1 направила листа до відповідача ОСОБА_2 з вимогою надання документів на підтвердження наявності у нього права представляти інтереси власника квартири під час укладення договору завдатку і купівлі-продажу кватири. В листі містилася пропозиція розірвати договір завдатку, оскільки позивач не має бажання укладати договір із представником власника в період особового стану в країні. Даний лист був відправлений на адресу відповідача цінним листом з описом, проте від отримання листа відповідач відмовився, лист повернувся позивачу. Відповідно до п.5 договору завдатку Заставоодержувач у випадку відмови від надання витребуваних Завдаткодавцем документів зобов`язуються сплатити Завдаткодавцю подвійну суму завдатку, фактично одержаного від Завдаткодавця за цим договором завдатку, що становить 76 000,00 грн. або 2000 дол. США за курсом НБУ на момент підписання цього договору. Якщо на момент сплати суми, зазначеній у п.3 цього договору, курс долара США відносно гривні, встановлений НБУ, буде більшим, ніж курс, який діяв на момент укладення цього договору, то сума, зазначена в п.3 цього договору, повинна бути сплачена Завдаткодавцем у гривнях за курсом долара США відносно гривні, встановленим НБУ на дату сплати (п.8 договору завдатку). Станом на 14.10.2024р. за офіційним курсом НБУ подвійна сума завдатку становить суму 84 414,4 грн. Відповідно до п.11 договору завдатку сторони домовились, що у разі виникнення у сторін підозр, що відбулося або може відбутися порушення будь-яких положень п.п.9,10 договору, відповідна сторона зобов`язується повідомити іншу сторону в письмовій формі. Після письмового повідомлення відповідна сторона має право призупинити виконання зобов`язань за цим договором до отримання підтвердження, що порушення не відбулось або не відбудеться. Це підтвердження повинне бути надіслано протягом 10 робочих днів з дати письмового повідомлення. У разі порушення однією із сторін зобов`язань утримуватися від заборонених дій та/ або неотримання іншою стороною в установлений цим договором термін підтвердження, що порушення не відбулося або не відбудеться, інша сторона має право розірвати договір в односторонньому порядку повністю або в частині, надіславши письмове повідомлення про розірвання. Сторона, з чиєї ініціативи було розірвано цей договір відповідно до положень цієї статті, має право вимагати відшкодування збитків, що виникли у результаті такого розірвання (п.13 договору завдатку). Оскільки відповідач не виконав вимогу позивача щодо надання документів на підтвердження своїх повноважень, 01.09.2024р. ОСОБА_1 направила на адресу ОСОБА_2 письмове повідомлення про розірвання договору завдатку в односторонньому порядку, керуючись п.13 договору завдатку, пославшись як на підставу розірвання договору ігнорування вимоги про надання документів на підтвердження повноважень представляти інтереси власника квартири при укладенні договору завдатку, і в подальшому договору купівлі-продажу квартири. Позивач вимагала від відповідача перерахувати в безготівковому порядку суми завдатку 1000 дол. США в подвійному розмірі по курсу НБУ на день сплати на її картковий рахунок, або передати в готівковій формі. На дану вимогу відповідач направив відповідь від 06.09.2024р., в якій відмовився повертати суму завдатку, але і документів на підтвердження своїх повноважень на представництво інтересів власника квартири так і не надав. Відповідач умисно тягнув час для того, щоб прострочити дату укладення договору купівлі-продажу, але якби позивачу при укладенні договору завдатку була б відома та обставина, що заставодердувавч не є власником квартири, то від укладення цього договору вона відмовилась би взагалі.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.10.2024 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою. Постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

У судове засідання представник позивача, позивач не з`явились, позивач подала письмову заяву про розгляд справи без її участі, просила задовольнити таку, не заперечують проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, хоча про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи чи заперечень на позов до суду не надходило.

За приписами ч. ч. 1, 2, 8 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

У відповідності до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відтак, суд розглядає справу відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України заочно, оскільки проти цього не заперечує представник позивача.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що 13.02.2024 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено договір завдатку. Згідно з п. 1 вказаного договору Завдаткодавець сплачує Завдаткоодержувачу завдаток в сумі 38 000 грн., що становить 1000 дол. США за курсом НБУ на момент підписання цього договору завдатку, у рахунок суми 85 000 дол. США, яку Завдаткодавець зобов`язана сплатити за договором купівлі-продажу нерухомого майна квартира АДРЕСА_1 (загальна площа 136,3 кв.м.), яка належить Завдаткоодержувачу на праві власності на підставі свідоцтва про право власності. Згідно з п. 2 договору завдатку сторони домовились про те, що договір купівлі-продажу квартири повинен бути укладений до 13.08.2024р. включно. Згідно з п. 5 договору завдатку Завдаткоодержувач у випадку своєї відмови від надання витребуваних Завдаткодавцем документів та/або не укладення договору купівлі-продажу майна з вини Завдаткоодержувача зобов`язується сплатити Завдаткодавцю подвійну суму завдатку, фактично одержаного від Завдаткодавця за цим договором завдатку, що становить 76000 грн. або 2000 дол. США за курсом НБУ України на момент підписання цього договору завдатку. Згідно з п. 7 укладеного договору у випадку не укладення договору купівлі-продажу майна з вини Завдаткодавця фактично сплачений ним за цим договором завдаток залишається у Завдаткоодержувача. Якщо на момент сплати суми, зазначеній у п.3 цього договору, курс долара США відносно гривні, встановлений НБУ, буде більшим, ніж курс, який діяв на момент укладення цього договору, то сума, зазначена в п.3 цього договору, повинна бути сплачена Завдаткодавцем у гривнях за курсом долара США відносно гривні, встановленим НБУ на дату сплати (п.8 договору завдатку).

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за № інформаційної довідки 385397967 квартира в АДРЕСА_2 на праві власності належить ОСОБА_3 на підставі договору дарування №145, виданого 24.01.2015 приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Кішкіним Д.В.

01.09.2024 ОСОБА_1 направила на адресу ОСОБА_2 письмове повідомлення про розірвання договору завдатку в односторонньому порядку, керуючись п.13 договору завдатку, пославшись як на підставу розірвання договору ігнорування вимоги про надання документів на підтвердження повноважень представляти інтереси власника квартири при укладенні договору завдатку, і в подальшому договору купівлі-продажу квартири. Позивач вимагала від відповідача перерахувати в безготівковому порядку суми завдатку 1000 дол. США в подвійному розмірі по курсу НБУ на день сплати на її картковий рахунок, або передати в готівковій формі.

У відповіді ОСОБА_2 від 06.09.2024 такий повідомив, що згідно п.2 Договору зазначено, що договір купівліпродажу майна повинен бути укладений до 13.08.2024 включно. Однак, намір придбати квартиру за адресою АДРЕСА_2 , чоловіком 05.07.2024 було скасовано, мотивуючи наміром виїхати на постійне місце проживання закордон у зв`язку з ситуацією, яка склалася в Україні, та його повідомлено. Також, те саме особисто було підтверджено в телефонному режимі. Відповідно до п.7 «Договору задатку» від 13.02.2024 у випадку не укладення договору купівлі-продажу майна з вини Завдаткодавця, завдаток залишається у Завдаткоодержувача, тобто не повертається. Щодо доводів, зазначених у надісланому повідомленні, що не було надано документи для укладення договору купівлі - продажу квартири за адресою АДРЕСА_2 , має заперечити та вказати, де вони не правдиві. Ним завчасно підготовлено пакет документів для продажу та в присутності свідка було надано для ознайомлення. Враховуючи те, що укладення договору купівлі - продажу квартири за адресою: АДРЕСА_2 , до 13.08.2024 не відбулося з ініціативи ОСОБА_1 , а інших намірів продовжити термін укладення договору купівлі - продажу згідно п.6 Договору задатку з її сторони не заявлялося, свідчить про невиконання нею зобов`язань.

Представник позивача додала також пропозицію про розірвання договору від 04.07.2024 з урахуванням п. 11 договору.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до частини першої та другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 ЦК України).

В силу частини першої статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно зі статтею 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Згідно з ч. 1-3 ст. 635 ЦК України попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Законом може бути встановлено обмеження щодо строку (терміну), в який має бути укладений основний договір на підставі попереднього договору. Істотні умови основного договору, що не встановлені попереднім договором, погоджуються у порядку, встановленому сторонами у попередньому договорі, якщо такий порядок не встановлений актами цивільного законодавства. Попередній договір укладається у формі, встановленій для основного договору, а якщо форма основного договору не встановлена, - у письмовій формі.

Сторона, яка необгрунтовано ухиляється від укладення договору, передбаченого попереднім договором, повинна відшкодувати другій стороні збитки, завдані простроченням, якщо інше не встановлено попереднім договором або актами цивільного законодавства.

Зобов`язання, встановлене попереднім договором, припиняється, якщо основний договір не укладений протягом строку (у термін), встановленого попереднім договором, або якщо жодна із сторін не направить другій стороні пропозицію про його укладення.

Як встановлено судом, між сторонами не укладено ні попереднього договору, ні будь якого іншого з приводу купівлі-продажу нерухомого майна, а укладено договір завдатку.

Відповідно до ст.570 ЦК України завдатком є грошова сума, що видається кредиторові боржником у рахунок належних договором платежів, підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.

Ознакою завдатку є те, що він одночасно виступає і способом платежу, і способом забезпечення виконання зобов`язання.

Правила ст.571 ЦК України про залишення завдатку особі, яка його одержала, або стягнення з неї подвійної суми завдатку застосовується в таких випадках, коли між сторонами укладено договір, проте він не виконується з вини якоїсь із сторін.

Внесення завдатку як способу виконання зобов`язання може мати місце лише у разі наявності зобов`язання, яке повинно було виникати на підставі договору купівлі-продажу.

Викладене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 13 лютого 2013 року у справі № 6-176цс12, а також висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18 (провадження № 61-22682св19, від 13 січня 2021 року у справі № 686/6823/14-ц (провадження № 61-6475св20) та від 08 квітня 2021 року у справі № 640/19696/17 (провадження № 61-2624св20).

Оскільки договору купівлі-продажу нерухомого майна, який би за своєю формою та змістом відповідав вимогам закону, між сторонами укладено не було, то сплачені в рахунок виконання договору позивачем кошти у розмірі 38000 грн. повинні бути повернуті в тому розмірі, в якому вони передавалися як аванс.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі статтею 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

За приписами статей 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи наведене, позовні вимоги підлягають до задоволення частково на суму 38000 грн., в задоволенні решти позовних вимог слід відмовити.

Відповідно до ст.141ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Таким чином з відповідача необхідно стягнути судові витрати в розмірі 484,48 грн.

Керуючись статтями 4, 5, 12, 13, 76-81, 83, 141, 223, 258, 259, 263-268 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму за договором завдатку від 13.02.2024 у розмірі 38000 (тридцять вісім тисяч) грн. та 484,48 грн. у відшкодування сплаченого судового збору.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту до Закарпатського апеляційного суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом тридцяти днів з дня його проголошення не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , адреса АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса АДРЕСА_4 , зареєстрована адреса: АДРЕСА_5 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Ужгородським РВ УМВС в Закарпатській області 16.08.1996 р.

Повний текст рішення складено 30.05.2025.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області І.В. Логойда