Провадження № 2/756/1483/25
I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 травня 2025 року м. Київ
Оболонський районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді - Белоконної І.В.,
за участі секретаря - Погорелової В.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал», Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» про встановлення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків, -
Позивач ОСОБА_1 через свого представника у листопаді 2024 року звернулася до суду із вищевказаним позовом, в якому з урахуванням уточнення просила визначити наступний порядок користування квартирою, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 69 кв.м.
- виділити у користування позивача - ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , житлові кімнати, які позначені у технічній характеристики, квартири: 2-а кімната - 11,6 кв.м., 3-я кімната - 17,8 кв.м., лоджа - 3,6 кв.м., що максимально відповідає її частці в праві власності на квартиру;
- виділити в користування відповідача - ОСОБА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , житлову кімнату, яка позначена у технічній характеристики, квартири: 1-а кімната - 11,2 кв.м., що максимально відповідає її частці в праві власності на квартиру;
- виділити в користування відповідача - ОСОБА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , частину коридора на 7,67 кв.м., який позначений у технічній характеристики, квартири: коридор -14,8 кв.м., що максимально відповідає його частці в праві власності на квартиру.
У спільному користуванні сторін позивач просила суд залишити: кухню площею кухню - 8,2 кв.м., ванна - 2,6 кв.м., вбиральня - 1 кв.м., частину коридора - 7,3 кв.м. (з урахуванням відрахування 7,67 кв.м., які належать ОСОБА_3 ).
На підставі установленого вищевказаного порядку користування квартирою позивач просила суд зобов`язати КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», КП виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» та ТОВ «Київські енергетичні послуги» розділити особові рахунки сторін відповідно до встановлених їхніх часток.
Зазначені обставини позивач ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що вона є співвласником 2/3 частки квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 69 кв.м. (надалі - квартира).
Інші частки на квартиру розподілені наступним чином: ОСОБА_2 є співвласником на 2/9 частки, а ОСОБА_3 є співвласником на 1/9 частки.
Відповідно до визначених часток позивач є власником 46 кв.м. квартири, відповідач ОСОБА_2 - 15,33 кв.м., а відповідач ОСОБА_3 - 7, 67 кв.м.
Згідно технічної характеристики, квартира складається з: 1-а кімната - 11,2 кв.м., 2-а кімната - 11,6 кв.м., 3-я кімната - 17,8 кв.м., кухня - 8,2 кв.м., ванна - 2,6 кв.м., вбиральня - 1 кв.м., коридор -14,8 кв.м., лоджа- 3,6 кв.м. Загальна площа квартири без балконів, лоджи - 67,20 кв.м.
Між співвласниками квартири склалися складні стосунки, сторони не можуть знайти домовленості у користуванні квартирою та з приводу оплати комунальних послуг.
Беручи до уваги частки співвласників, позивач уважає, що слід встановити наступний порядок її користування: позивачу виділити у користування житлові кімнати позначені у технічній характеристики, квартири: 2-а кімната - 11,6 кв.м., 3-я кімната - 17,8 кв.м., лоджа- 3,6 кв.м., а у користування відповідача ОСОБА_2 виділити житлову кімнату у технічній характеристики, квартири: 1-а кімната - 11,2 кв.м., а відповідачу ОСОБА_3 виділити частину коридору з 14,8 кв.м. на 7,67 кв.м. У спільному користуванні трьох співвласників залишити кухню площею - 8,2 кв.м., ванна - 2,6 кв.м., вбиральня - 1 кв.м., коридор -14,8 кв.м.
За вказаним позовом 23 грудня 2024 року судом відкрито позовне провадження.
30 грудня 2024 року від відповідача КП виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до суду надійшли пояснення, у яких представник останнього просив у задоволенні позову в частині до його довірителя відмовити у зв`язку з безпідставністю заявлених вимог.
13 січня 2025 року від відповідача ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» до суду надійшли пояснення, у яких представник останнього просив у задоволенні позову в частині до його довірителя відмовити у зв`язку з безпідставністю заявлених вимог.
21 січня 2025 року від відповідача ОСОБА_3 до суду надійшов відзив, у якому останній позовні вимоги не визнавав та зазначив, що запропонована позивачем частка у вигляді частини коридору площею 7,67 кв.м. не є придатною для проживання відповідно до вимог чинного законодавства.
27 січня 2025 року від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшов відзив, у якому остання також позовні вимоги не визнавала та зазначила, що запропонований позивачем порядок розподілу часток інших співвласників грубо порушує їхні права та не відповідає можливості реально користуватися спільною квартирою належним чином.
18 лютого 2025 року від відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» до суду надійшли пояснення, у яких представник останнього просила у задоволенні позову в частині до його довірителя відмовити у зв`язку з безпідставністю заявлених вимог.
У судовому засіданні позивач та її представник позов підтримали та просили його задовольнити з підстав, що вказані у позовній заяві.
Представник відповідача ОСОБА_2 у судовому засіданні в задоволенні позовних вимог просив відмовити з підстав, що вказані у відзиві.
Відповідач ОСОБА_3 у судовому засіданні в задоволенні позовних вимог просив відмовити з підстав, що вказані у відзиві.
Представник відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» у судове засідання не з`явилася, про час та місце повідомлялася належним чином.
Представник відповідача КП виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» у судовому засіданні в задоволенні позовних вимог в частині до її довірителя просила відмовити з підстав, що вказані у письмових поясненнях.
Представник відповідача ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» у судовому засіданні в задоволенні позовних вимог в частині до її довірителя просила відмовити з підстав, що вказані у письмових поясненнях.
Представник відповідача ТОВ «Київські енергетичні послуги» у судове засідання не з`явилася, про час та місце повідомлялася належним чином.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові матеріали справи, а також з`ясувавши всі обставини справи, суд уважає, що у задоволенні позову необхідно відмовити з огляду на таке.
Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень,позивач ОСОБА_1 є співвласником 2/3 частки квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 69 кв.м. (квартира). Інші частки на квартиру розподілені наступним чином: відповідач ОСОБА_2 є співвласником на 2/9 частки, а відповідач ОСОБА_3 є співвласником на 1/9 частки.
Згідно технічного паспорту, квартира складається з: 1-а кімната - 11,2 кв.м., 2-а кімната - 11,6 кв.м., 3-я кімната - 17,8 кв.м., кухня - 8,2 кв.м., ванна - 2,6 кв.м., вбиральня - 1 кв.м., коридор -14,8 кв.м., лоджа- 3,6 кв.м. Загальна площа квартири без балконів, лоджи - 67,20 кв.м.
Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Статтею 21 Конституції України встановлено, що усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними.
Згідно ст. 41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Відповідно до ч. 3 ст. 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
Згідно з ч. 1 ст. 360 ЦК України, співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 150 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
Верховний Суд виходить з того, що встановлюючи порядок користування квартирою у запропонований позивачем спосіб, суди попередніх інстанцій врахували баланс інтересів співвласників спірної квартири та осіб, які мають право користування квартирою та дійшли до обґрунтованого висновку про часткове задоволення позову. Іншого варіанту користування спірною квартирою, який би відповідав часткам співвласників у праві власності, відповідач не запропонував, наполягаючи на неможливості встановлення порядку користування житлом без порушення прав когось із мешканців квартири.
Відповідно до ст. 47 ЖК України, норма жилої площі в Україні встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу.
Суд звертає увагу, що між сторонами виник спір з приводу встановлення порядку спільного користування квартирою. Тому критерій необхідності виділення у користування кожному співвласнику по 13,65 кв. м житлової площі на одну особу, особливо, якщо при цьому неможливо забезпечити відповідність ідеальних часток реальним, не є обов`язковим.
Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 07 лютого 2022 року у справі № 182/3348/19 (провадження № 61-1084св21).
Проте, на думку суду, встановлення порядку користування квартирою, що запропонований позивачем, є неможливим у зв`язку з тим, що це призведе до порушення житлових прав інших співвласників та створення неприйнятних (неналежних) житлових умов для осіб, які мають право користування житловим приміщенням.
Зокрема, у разі виділення конкретної частини квартири у користування позивача, відповідачі будуть позбавлені можливості повноцінно користуватися житлом відповідно до своєї частки у праві власності. Це суперечить принципу справедливого здійснення прав співвласників, закріпленому у статті 358 ЦК України, та положенням статті 405 ЦК України щодо права користування житлом усіма співвласниками, якщо інше не встановлено за домовленістю.
Крім того, встановлення порядку користування, що фактично ізолює одну або кількох осіб у непридатній для проживання частині житла, тобто в коридорі, як про це просить позивач, призведе до порушення санітарно-гігієнічних норм.
Отже, враховуючи технічну неможливість встановлення порядку користування квартирою у спосіб, що не погіршує умов проживання, та відсутність згоди між співвласниками, встановлення порядку користування є невиправданим і непропорційним втручанням у права інших осіб, що суперечить принципам добросовісності, розумності та справедливості, у зв`язку з чим суд доходить висновку про необхідність відмовити у задоволенні позовних вимог.
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 12, 81, 89, 263, 269 ЦПК України, суд
У задоволенні позовних вимог - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 28 травня 2025 року.

Суддя,- Белоконна І.В.