Номер провадження 2/749/131/25
У Х В А Л А

04 червня 2025 року м. Сновськ

Сновський районний суд Чернігівської області у складі головуючого судді Чигвінцева М. С., розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи заяву про самовідвід судді Сновського районного суду Чернігівської області Чигвінцева Максима Сергійовича у справі № 757/44981/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЕЙДЖДЖИ АГРО МЕНЕДЖМЕНТ» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі та скасування державної реєстрації,-

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «ЕЙДЖДЖИ АГРО МЕНЕДЖМЕНТ» звернулося до Печерського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , у якому просить:

- відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом визнання недійсним договору № 1 купівлі-продажу частки у статутному капіталі (корпоративних прав) Приватного сільськогосподарського підприємства «ПРОГРЕС» від 01.08.2024 р., укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

- скасувати державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи № 040000154 від 02.08.2024 р. відносно ПСП «ПРОГРЕС».

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 20.11.2024 р. справу передано за підсудністю до Корюківського районного суду Чернігівської області.

Ухвалою Корюківського районного суду Чернігівської області від 24.12.2024 р. справу передано за підсудністю до Щорського районного суду Чернігівської області.

Ухвалою Щорського районного суду Чернігівської області від 06.02.2025 р. відмовлено у відкритті провадження у справі.

Постановою Чернігівського апеляційного суду від 11.03.2025 р. апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Ейджджи Агро Менеджемент» було задоволено. Ухвалу Щорського районного суду Чернігівської області від 06 лютого 2025 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Щорського районного суду Чернігівської області від 24.03.2025 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, проведення підготовчого засідання призначено на 14 квітня 2025 року.

13.04.2025 р. ОСОБА_2 через підсистему «Електронний суд» подав клопотання про відкладення підготовчого судового засідання.

Ухвалою Щорського районного суду Чернігівської області від 14.04.2025 р. Клопотання ОСОБА_2 про відкладення судового засідання задоволено. Підготовче судове засідання відкладено на 12.05.2025 р.

Наказом голови Щорського районного суду Чернігівської області від 30 квітня 2025 року № 14 «Про здійснення організаційних заходів у зв`язку зі зміною найменування суду» встановлено вважати офіційним найменуванням суду - Сновський районний суд Чернігівської області, з дня державної реєстрації відповідних змін в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Внести зміни до відомостей про суд (в частині найменування юридичної особи), що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у порядку, визначеному законодавством.

Ухвалою Сновського районного суду Чернігівської області від 12.05.2025 р. оголошено перерву у цивільній справі № 757/44981/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЕЙДЖДЖИ АГРО МЕНЕДЖМЕНТ» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі та скасування державної реєстрації до 04.06.2025 року. Продовжено строк підготовчого провадження у справі на тридцять днів. Клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «ЕЙДЖДЖИ АГРО МЕНЕДЖМЕНТ» про витребування доказів задоволено. Витребувано від ОСОБА_1 копію договору № 1 купівлі продажу частки у статутному капіталі (корпоративних прав) приватного сільськогосподарського підприємства «ПРОГРЕС» від 01 серпня 2024 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Витребувано від ОСОБА_2 копію договору № 1 купівлі продажу частки у статутному капіталі (корпоративних прав) приватного сільськогосподарського підприємства «ПРОГРЕС» від 01 серпня 2024 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Витребувано від приватного сільськогосподарського підприємства «ПРОГРЕС» копію договору № 1 купівлі продажу частки у статутному капіталі (корпоративних прав) приватного сільськогосподарського підприємства «ПРОГРЕС» від 01 серпня 2024 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

04.06.2025 р. надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, яке подане представником відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_3 .

04.06.2025 р. суддею Чигвінцевим М. С. подано заяву про самовідвід, яка мотивована тим, що ОСОБА_3 є дружиною ОСОБА_4 , який працював у Щорському районному суді Чернігівської області на посаді помічника голови суду та перебував у безпосередньому підпорядкуванні судді Чигвінцева М. С. При цьому до 04.06.2025 р. у матеріалах справи були відсутні відомості про те, що ОСОБА_3 є представником відповідача у цій справі.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Надаючи оцінку обґрунтованості заявленого самовідводу суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1-5 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Якщо питання про відвід судді в порядку, визначеному частиною третьою цієї статті, неможливо розглянути в суді, в якому розглядається справа, то справа для вирішення питання про відвід передається до суду відповідної інстанції, найбільш територіально наближеного до цього суду.

Якщо на час подання заяви про відвід судді у суді здійснюють правосуддя менше трьох суддів, вирішення питання про відвід здійснюється в нарадчій кімнаті суддею, який розглядає справу чи вчиняє іншу процесуальну дію, про що виноситься ухвала. У такому разі положення частин третьої та четвертої цієї статті не застосовуються.

У відповідності ч. 7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до пункту 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

У коментарях до Бангалорських принципів поведінки суддів, які розміщено на офіційному сайті Вищої ради правосуддя (https://hcj.gov.ua/sites/default/files/field/file/komentari-bangalorski-9818bfbb11.pdf ), зазначено, що у проекті Бангалорських принципів згадано «розумну, об`єктивну та інформовану особу», яка «може вважати», що суддя нездатний вирішити питання неупереджено. Формулювання, яке міститься у Бангалорських принципах «коли у розумного спостерігача могли б виникнути сумніви» було узгоджено на нараді, яка відбулася в Гаазі у листопаді 2002 року, на підставі того, що «розумний спостерігач» буде означати й об`єктивну та інформовану особу.

Загальноприйнятим критерієм для відводу судді є наявність обґрунтованої підозри в його/її упередженості. Для того, щоб встановити наявність упередження, застосовують різні формулювання. До них, зокрема, належать такі як «висока ймовірність» упередження та «реальна ймовірність», «значна можливість» та «обґрунтована підозра» в упередженості. Підозри щодо упередженості мають бути обґрунтовані і висловлені розумними, справедливими та обізнаними людьми, що знаються на питанні і володіють необхідною інформацією. Критерій полягає в тому, що «які б висновки зробила така особа, яка має реалістичні і практичні погляди на справу? Чи вважатиме така особа, що, на його/її думку, існує велика ймовірність того, що особа, яка приймає рішення, свідомо чи не свідомо вчинить несправедливо».

Існування такого гіпотетичного розумного спостерігача за поведінкою судді припускається з метою підкреслити, що цей критерій об`єктивний, ґрунтується на потребі забезпечити суспільну довіру до судової системи і передбачає не лише оцінку компетентності чи роботи судді його/її колегами.

По-перше, коли сторони стверджують, що у судді немає фактичного упередження, вони можуть мати на увазі, що діючий щодо відводу судді стандарт не вимагає від них доведення наявності упередження. У цьому сенсі «обґрунтовану підозру в упередженості» можна розглядати як заміну фактичного упередження, якщо виходити з припущення, що вимога надати такі докази нерозумна або нездійсненна. Безумовно, неможливо точно дізнатися, про що саме думає суддя, зокрема, тому, що закон не дозволяє допитувати суддю щодо стороннього впливу на його позицію, а також тому, що закон призначений захищати сторони судового процесу, які несуть легший тягар доведення існування реальної небезпеки упередженості та не повинні доводити фактичне існування такого упередження.

По-друге, коли сторони стверджують, що у судді немає фактичного упередження, вони можуть погоджуватися з тим, що суддя діє добросовісно і не має усвідомленого упередження. Упередженість є або може бути неусвідомленою, і суддя може щиро стверджувати, що не має фактичного упередження і не дозволяє власним інтересам впливати на його позицію, проте це може відбуватися неусвідомлено.

Нарешті, коли сторони погоджуються, що у судді немає фактичного упередження, вони можуть мати на увазі, що питання про існування фактичного упередження не має значення. Вони керуються афоризмом про те, що «правосуддя не лише має бути здійсненим, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, у разі, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним чином поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє відсутні докази чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінуючої зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу здійснення правосуддя.

Європейський суд у своїх рішеннях у справах «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), «Білуха проти України» (рішення від 09 листопада 2006 року), «Рудніченко проти України» (рішення від 11 липня 2013 року) вказав на те, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Європейський суд з прав людини у справі у пункті 53 рішення у справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) зокрема зазначив, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.

У даній справі судом не встановлено будь-яких обставин, які можуть свідчити про фактичне усвідомлене упередження судді, у той же час встановлені обставини про те, що представник відповідача Ковтун М. О. є дружиною ОСОБА_4 , який працював на посаді помічника судді Чигвінцева М. С., тобто перебував у його безпосередньому підпорядкуванні, свідчать про можливість існування у стороннього спостерігача підозри про існування упередження.

Враховуючи зазначене, з метою виключення будь-яких сумнівів щодо дотримання судом принципів неупередженості та об`єктивності за результатами розгляду цієї справи, суд дійшов висновку, що заявлений самовідвід підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 36, 40, 41, 247, 260, 261, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

Заяву судді Сновського районного суду Чернігівської області Чигвінцева Максима Сергійовича про самовідвід задовольнити.

Відвести суддю Сновського районного суду Чернігівської області Чигвінцева Максима Сергійовича від розгляду справи № 757/44981/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЕЙДЖДЖИ АГРО МЕНЕДЖМЕНТ» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі та скасування державної реєстрації.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М. С. Чигвінцев