Справа № 277/406/25
У Х В А Л А

про залишення заяви без розгляду

"26" травня 2025 р. селище Ємільчине

Ємільчинський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Корсун Т.Г., за участю секретаря судового засідання Сороки М.М., заявника - не з`явився, представника заінтересованої особи - С.І. Стадника, розглядаючи у відкритому судовому засіданні в селищі Ємільчине за правилами окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Міністерство оборони України, Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, про встановлення факту перебування фізичної особи на утриманні,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ємільчинського районного суду Житомирської області знаходиться цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Міністерство оборони України, Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, про встановлення факту перебування фізичної особи на утриманні.

Ухвалою суду від 08.04.2025 заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку окремого провадження на 29.04.2025.

Представник позивача адвокат Д.І.Дармограй-Матвієнко 28.04.2025 подала заяву про розгляд справи без її участі.

Заявник 29.04.2025 подала заяву про відкладення розгляду справи, призначеної на 29.04.2025, у зв`язку з відмовою від послуг попереднього адвоката та необхідністю залучення іншого представника.

Розгляд справи відкладено на 15.05.2025.

14 травня 2025 року заявник ОСОБА_1 подала заяву про відкладення судового засідання. Причин неявки не вказала.

Суд, враховуючи подане клопотання заявника, не визнавав причини неявки заявника поважними, однак уникаючи надмірного формалізму та для забезпечення заявнику доступу до правосуддя відклав розгляд справи на 26.05.2025.

У судове засідання 26.05.2025 заявник, належним чином повідомлена про місце, дату та час судового засідання, не з`явилася, будь-яких клопотань чи заяв не подала, причини неявки суду не повідомила.

Представник Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області подав заяву про розгляд справи без його участі.

Представник Міністерство оборони України у зв`язку з повторною неявкою заявника просив залишити заяву ОСОБА_1 без розгляду.

Заслухавши представника Міністерство оборони України, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, за змістом положень частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, від 31 травня 2023 року у справі № 693/1116/20, від 04 квітня 2024 року у справі № 686/15042/20, від 03 квітня 2025 року у справі № 203/4777/20

З матеріалів справи вбачається, що судові засідання у цій справі були призначені судом 29.04.2025, 15.05.2025 та 26.05.2025.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, які законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

В матеріалах справи наявний Договір про надання професійної правничої допомоги від 18.12.2024, укладений між ОСОБА_1 та адвокатом Дармограй-Матвієнко Д.І.; ордер на надання правничої допомоги (а.с.7-9).

Заява про встановлення факту перебування на утриманні від ОСОБА_1 підписана та подана її представником адвокатом Дармограй-Матвієнко Д.І.

В судові засідання, призначені на 29.04.2025, 15.05.2025 та 26.05.2025, ні ОСОБА_1 , ні її представник адвокат Дармограй-Матвієнко Д.І не з`явилися.

У поданій 29.04.2025 заяві ОСОБА_1 вказує про відмову від послуг попереднього адвоката, однак доказів про припинення повноважень представника ОСОБА_2 у даній справі ні заявник, ні адвокат не подали.

Про судові засідання заявник та її представник були повідомлені належним чином. Зокрема, заявник була повідомлена шляхом надіслання їй повідомлення у додаток «Viber». Про отримання електронних повісток на мобільний телефон заявник подала до суду відповідну заяву.

Враховуючи, що заявник належним чином була повідомлена про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце розгляду справи, тричі поспіль не з`явилася у судове засідання, заяви про розгляд справи за її відсутності не надала, суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Суд зазначає, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача (в даному випадку заявника) до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Норми ЦПК України про залишення позову без розгляду сконструйовані таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду(аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2023 року у справі № 9901/221/21).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 17 листопада 2021 року у справі № 640/17803/15-ц та від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21.

Суд зауважує, що судом вжито усіх необхідних заходів для надання заявнику достатніх можливостей для викладення своєї позиції у судових засіданнях з метою дотримання принципу змагальності процесу та забезпечення права на публічне слухання справи у розумні строки, враховуючи процесуальні права інших учасників справи.

Відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

З огляду на наведене відсутні підстави вважати, що права заявника на доступ до суду та справедливий судовий розгляд відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції є порушеними.

Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», заява № 11681/85, пункт 35, від 16 лютого 2017 року у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06).

Заявник із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи. У разі відсутності обставин непереборної сили, ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу судового провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.

Наведене узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 25 вересня 2024 року у справі № 490/9587/18 (пункти 135-139).

Враховуючи повторну неявку заявника в судове засідання, а також неподання заяви про розгляд справи за її відсутності за таких обставин на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 12-13, 223, 257-261, 293-294, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Міністерство оборони України, Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, про встановлення факту перебування фізичної особи на утриманні - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення її суддею.

Повна ухвала складена 02 червня 2025 року

СуддяТ. Г. Корсун