ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 546/34/25 Номер провадження 22-ц/814/2918/25Головуючий у 1-й інстанції Романенко О.О. Доповідач ап. інст. Лобов О. А.
У Х В А Л А

02 червня 2025 року м. Полтава

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Полтавського апеляційного суду Лобов О.А., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 14 квітня 2025 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Виконавчий комітет Решетилівської міської ради, як орган опіки і піклування, Новосанжарський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_2 , про усиновлення дітей,

в с т а н о в и в:

В провадженні Полтавського апеляційного суду перебуває справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Виконавчий комітет Решетилівської міської ради, як орган опіки і піклування, Новосанжарський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_2 , про усиновлення дітей.

Рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 14 квітня 2025 року суду оскаржено ІНФОРМАЦІЯ_1.

В апеляційній скарзі заявлено клопотання щодо відстрочення сплати судового збору за подання даної апеляційної скарги до прийняття судового рішення за результатами перегляду цієї справи в порядку апеляційного провадження, в обґрунтуванні якого вказано, що на даний час ІНФОРМАЦІЯ_1 перебуває у незадовільному майновому стані, а також враховуючи запроваджений воєнний стан і пов`язані із цим видатки є підстави для задоволення вказаного клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення(виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з ч.2 ст. 354 ЦПК України, учасники справи якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку, задля виключення можливості його безпідставного поновлення слід врахувати, що оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі, а будь-які причини не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для його поновлення. Поновленню підлягає лише строк, який пропущений з об`єктивних і, які не залежали від волі та поведінки особи, причин. Якщо строк поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. У випадку, якщо суди обмежуються вказівкою на наявність «поважних причин» для поновлення пропущеного строку, вони не вказують чітких підстав такого поновлення.

Відповідно до ч.7 ст.272 ЦПК України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку від представляє.

Як вбачається з матеріалів справи районний суд ухвалив рішення 14.04.2025 (а.с.234-235), дата виготовлення повного тексту рішення 15.04.2025 (а.с.236-242), відповідно до довідки про доставку електронного документу ІНФОРМАЦІЯ_1 отримало копію рішення до свого електронного кабінету 15.04.2025, апеляційна скарга подана 16.04.2025, тобто з пропущенням строку на апеляційне оскарження рішення.

Таким чином апеляційна скарга на рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 14 квітня 2025 року надіслана до апеляційного суду через 1 місяць та 2 дні з дня винесення оскаржуваного рішення.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст.354 ЦПК України, і особа яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.4 ст.357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Окрім того, вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження, встановлено, що апеляційна скарга на рішення місцевого суду не відповідає вимогам п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, оскільки не сплачено судовий збір.

Відповідно до положень ч.2 ст.357, ч.1 ст.185, ч.4 ст.177 ЦПК України, апеляційна скарга, яка не оплачена судовим збором у встановленому розмірі, залишається без руху з наданням строку, для сплати судового збору, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Статтею 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що зарахування судового збору перевіряється судом перед відкриттям провадження. Тобто обов`язок перевірити повноту сплати судового збору покладається на суд, який відкриває провадження.

Пунктом 1.6. ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» № 3674-VI, закріплено, що за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, скаржником підлягає сплаті судовий збір у розмірі 605,60 х 150% = 908,40 грн.

Однак враховуючи ч.3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» скаржнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 726,72 грн.

Оплата повинна здійснюватися за реквізитами:

ККДБ 22030101 «Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)», символ звітності 206, відомча ознака 80:

Номер рахунку - UA0016719

Код за ,

Код банку отримувача (МФО) - 899998

Отримувач - ГУК у Полт.обл/тг м.Полтава/22030101,

Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.).

Приклад заповнення графи "Призначення платежу":

*;101; НОМЕР_1 ;Судовий збір, за позовом ОСОБА_3 , на рішення від 01.01.2025 по справі 905/1057/20, Полтавський апеляційний суд

Відповідно ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ухвали КАС ВС №380/3793/20 від 30 січня 2023 року вказано, що «лише факт введення воєнного стану на території України не може бути визнаний поважною причиною для невиконання вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху щодо сплати судового збору для органу державної влади, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу. До того ж, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 зроблено висновок, що суд може відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, враховуючи майновий стан особи, що звертається до суду. Цей висновок Великої Палати Верховного Суду стосується і суб`єкта владних повноважень. При цьому, у зазначеній постанові Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок про те, що звільнення юридичної особи від сплати судового збору за наявності майнового критерію, можливе виключно у випадку, якщо предметом позову у справі є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю».

Тобто, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи при наявності беззаперечних доказів, які підтверджували б матеріальний стан платника.

Всупереч наведеним правовим нормам скаржник не довів належними та допустимими доказами свою неможливість (відсутність коштів) сплати судового збору.

За таких обставин апеляційний суд позбавлений можливості призначити вказану справу до розгляду, а тому необхідно апеляційну скаргу залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення недоліків.

Керуючись ч.2,3 ст.357, ч.1 ст.185, ч.4 ст.177 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі №546/34/25 - відмовити.

Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 14 квітня 2025 року залишити без руху, надати строк для усунення недоліків, але не більше десяти днів з дня отримання вказаної ухвали.

В разі не виконання вимог ухвали у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Полтавського

апеляційного суду О.А. Лобов