Провадження № 2/742/1108/25
Єдиний унікальний № 742/1809/25
УХВАЛА

28 травня 2025 року м.Прилуки

Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області у складі головуючого - судді Фетісової Н.В., за участю секретаря судового засідання Шептун В.В., розглянувши в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей Малодівицької селищної ради та Прилуцький відділ державної реєстрації актів цивільного стану Прилуцького району Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини,

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей Малодівицької селищної ради та Прилуцький відділ державної реєстрації актів цивільного стану Прилуцького району Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини.

Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 07 квітня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання яке відкладено до 28 травня 2025 року.

В судове засідання позивач та його представник адвокат Маркович А.Ю. не з`явились. Згідно письмового клопотання представника просили призначити у справі судово-медичну експертизу генетичної ідентифікації методом ДНК-аналізу, проведення якої доручити експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи.

Відповідач в судове засідання не з`явилась. Згідно письмової заяви просила розгляд справи проводити без її участі. Проти призначення експертизи, не заперечує.

Представник третьої особи служби у справах дітей Малодівицької селищної ради в судове засідання не з`явився. Згідно письмової заяви просили розгляд справи 28.05.2025, проводити без їх участі.

Представник третьої особи Прилуцького відділу державної реєстрації актів цивільного стану Прилуцького району Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в судове засідання також не з`явився. Згідно письмової заяви просили розгляд справи проводити без їх участі у відповідності до вимог чинного законодавства.

У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи та подане клопотання, приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц (провадження № 61-6030св18) зазначено, що: «доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі частини другої статті 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи. Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи».

Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Калачова проти Росії» від 07 травня 2009 року, заява № 3451/05).

Таким чином, висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту батьківства.

Відповідно до п.1, 2 ч.І, ч. 5 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Згідно ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно дост. 109 ЦПК Україниу разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

За таких обставин, з метою повного та об`єктивного з`ясування обставин справи, на які посилаються учасники справи, клопотання позивача про призначення судово-медичної експертизи підлягає задоволенню.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 81, 103, 104, 139, 252, 258, 260-261 ЦПК України, суд

постановив:

Клопотання позивача про призначення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи - задовольнити.

Призначити по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей Малодівицької селищної ради та Прилуцький відділ державної реєстрації актів цивільного стану Прилуцького району Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини, судово медичну молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи (03038, м. Київ, вул. Докучаєвська, буд.4).

На вирішення експертизи поставити наступні питання:

1.Чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.

Кошти на оплату судової експертизи покласти на позивача, який заявив клопотання про проведення експертизи.

Зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у визначений експертами час з`явитись до експертної установи.

Відповідно до ст.109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження у справі - зупинити.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Наталія ФЕТІСОВА