Провадження № 2/752/7000/25
У Х В А Л А

30 червня 2025 року с уддя Голосіївського районного суду міста Києва Хоменко В.С., розглянувши питання про самовідвід головуючого судді Хоменко В.С. у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування та за позовною ОСОБА_3 до Головного територіального управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

14.05.2025 до Голосіївського районного суду міста Києва з Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду надійшли матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування з постановою Верховного Суду від 23.04.2025, якою скасовано ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 05.12.2023 та постанову Київського апеляційного суду від 03.09.2024, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.05.2025 визначено склад суду в особі головуючого судді Кирильчук І.А.

27.05.2025 суддя Кирильчук І.А. на підставі ухвали задовольнила заяву про самовідвід судді та передала вказану справу для визначення судді для розгляду справи в порядку ст. 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.05.2025 визначено склад суду в особі головуючого судді Машкевич К.В.

03.06.2025 суддя Машкевич К.В. на підставі ухвали задовольнила заяву про самовідвід судді та передала вказану справу для визначення судді для розгляду справи в порядку ст. 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.06.2025 визначено склад суду в особі головуючого судді Кокошка О.Б.

17.06.2025 суддя Кокошко О.Б. на підставі ухвали задовольнив заяву про самовідвід судді та передав вказану справу до канцелярії Голосіївського районного суду міста Києва для визначення складу суду в прядку, визначеному ЦПК України.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.06.2025 для розгляду цивільної справи № 752/12423/15-ц визначено суддю Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкову Ж.І.

Ухвалою від 19.06.2025 суддя Кордюкова Ж.І. заявила самовідвід у цивільній справі №752/12423/15-ц за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування та за позовною заявою ОСОБА_2 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.06.2025 визначено склад суду в особі головуючого судді Хоменко В.С.

Перевіривши матеріали справи, вважаю за необхідне у вказаній справі заявити самовідвід з наступних підстав.

Встановлено, що у липні 2015 року ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування (вх. № 37218 від 28.07.2015, справа № 752/12423/15-ц) (т. 4а.с. 2-37).

Протокольною ухвалою від 30.06.2016 до участі у справі у якості співвідповідача залучено Головне територіальне управління юстиції в м. Києві (т. 4 а.с. 135-138).

Протокольною ухвалою від 10.05.2017 до участі у справі у якості третьої особи залучено ОСОБА_2 (т. 6 а.с. 58-60).

Ухвалою від 10.05.2017зупинено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві, третя особ: ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування, до залучення до участі у справі правонаступника (т. 6 а.с. 61).

Ухвалою від 23.11.2017відновлено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві, третьої особи ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування, залучено до участі у справі правонаступника відповідача ОСОБА_5 - ОСОБА_2 (т. 6 а.с. 76).

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.09.2018 справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування передано до провадження судді Мазура Ю.Ю. (т. 6 а.с. 95).

Також, встановлено, що у лютому 2016 року ОСОБА_6 подав позов до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування (вх. № 11124 від 02.03.2016, справа № 752/3435/16-ц) (т. 1а.с. 18).

Протокольною ухвалою від 22.11.2017 до участі у справі у якості правонаступника ОСОБА_5 залучено ОСОБА_2 (т. 1 а.с. 249).

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.05.2022 справу за позовом ОСОБА_2 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування передано до провадження судді Ольшевської І.О. (т. 3 а.с. 94-95).

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Ольшевської І.О. від 18.05.2022 об`єднано в одне провадження справи за позовом ОСОБА_2 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування (справа № 752/3435/16-ц) та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування (справа № 752/12423/15-ц), присвоєно об`єднаній справі № 752/12423/15-ц (головуючий суддя Мазур Ю.Ю.) (т. 3 а.с. 96-97).

Процедура об`єднання позовів визначена статтею 188ЦПК України.

Згідно із вказаною статтею в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги (частина перша).

Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача (частина друга цієї статті).

Згідно з частиною третьою цієї ж статті встановлено, що об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

Про об`єднання справ в одне провадження, роз`єднання позовних вимог, про відмову в об`єднанні справ в одне провадження, роз`єднанні позовних вимог суд постановляє ухвалу (частина сьома статті 188 ЦПК України).

Справи, що перебувають у провадженні суду, в разі об`єднання їх в одне провадження, передаються на розгляд судді, який раніше за інших суддів відкрив провадження у справі (частина восьма зазначеної статті).

Справи, об`єднані в одне провадження, роз`єднанню не підлягають (частина десята вказаної статті).??

З матеріалів справи вбачається, що після постановлення 18.05.2022 ухвали про об`єднання позовів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ухвала про роз`єднанняостанніх судомне постановлялась.

Отже, визначення судді для розгляду справи(автоматизований розподіл справ) мав бути здійснений для справи № 752/12423/15-цза ОСОБА_7 до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкуваннята за позовом ОСОБА_2 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування.

Разом з тим, встановлено, що 14.05.2025 до Голосіївського районного суду міста Києва з Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду надійшли матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування з постановою Верховного Суду від 23.04.2025, якою скасовано ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 05.12.2023 та постанову Київського апеляційного суду від 03.09.2024, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Відповідно до ч. ч. 1-4, 6 ст. 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо:

1) справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду;

2) в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і судом касаційної інстанції визнано підстави про відвід обґрунтованими, якщо касаційну скаргу обґрунтовано такою підставою;

3) судове рішення не підписано будь-яким із суддів або підписано не тими суддями, що зазначені в судовому рішенні;

4) судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглянула справу;

5) справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою;

6) судове рішення ухвалено судом з порушенням правил інстанційної або територіальної юрисдикції;

8) суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

2. Судове рішення, ухвалене судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності), не підлягає скасуванню, якщо учасник справи, який подав касаційну скаргу, при розгляді справи судом першої інстанції без поважних причин не заявив про непідсудність справи.

Підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається заявник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо:

1) суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу; або

2) суд розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження; або

3) суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; або

4) суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів.

Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

Підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

Згідно ч. 5 ст. 411 ЦПК України висновки суду касаційної інстанції, в зв`язку з якими скасовано судові рішення, є обов`язковими для суду першої чи апеляційної інстанції під час нового розгляду справи.

За висновками за результатами розгляду касаційної скарги, викладеними у постанові Верховного Суду від 23.04.2025, ухвала Голосіївського районного суду міста Києва від 05.12.2023 та постанова Київського апеляційного суду від 03.09.2024 прийняті без додержання норм матеріального та процесуального права.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Згідно розділу І «Загальні положення» Положення про автоматизовану систему документообігу суду (далі - Положення), затверджене Рішення Ради суддів Українивід 11.11.2024 № 39,розроблено відповідно до вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Господарського процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України, Кримінального процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кодексу України з процедур банкрутства та інших нормативно-правових актів.

Згідно п. п. 2.3.1., 2.3.2. Положення розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом:

автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи;

пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ;

розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді;

визначення складу суду з метою заміни судді (суддів);

повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Згідно під. 2.3.5. п. 2.3. Положення визначення суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється згідно з вимогами підпункту 2.3.3 пункту 2.3 цього Положення, Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, а також з урахуванням дотримання правил поєднання судових справ.

Згідно п. 10.2. «Варіанти авторозподілу для поєднаної справи в залежності від типу поєднання» розділу «Автоматичний розподіл справ» Інструкції користувача КП «Д-3» якщо тип поєднання справ - «на новий розгляд», то по даній справі розподіляються обов`язково інші судді, ніж ті, що слухали поєднану з нею справу, тобто розподіл позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування технічно проведено вірно.

Разом з тим,відповідно до п. 2.3.39.2 Положення про автоматизованому систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 11.11.2024 №39 передача судової справи раніше визначеному судді, судді-доповідачу проводиться щодо судових справ, що надійшли із судів апеляційної або касаційної інстанцій після скасування судових рішень, які перешкоджають подальшому розгляду судової справи (крім ухвал про закриття, припинення провадження), а також судових рішень, які не перешкоджають подальшому розгляду судової справи.

Відповідно до п. 8.7. розділу VІІІ Засад використання автоматизованої системи документообігу у Голосіївському районному суді міста Києва, затвердженого рішенням загальних зборів суддів Голосіївського районного суду м. Києва від 31.03.2025 (далі - Засади), підставами автоматизованого розподілу справи на новий розгляд є:

- надходження справи на новий розгляд до суду першої інстанції, у зв`язку із скасуванням судом апеляційної або касаційної інстанції ухвали суду про закриття провадження у справі (ст. 255 ЦПК України), рішення суду;

- направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції, у зв`язку із скасуванням судом апеляційної інстанції ухвал суду про відмову у видачі судового наказу (постановленої в порядку наказного провадження).

Тому, вважаю, що, у разі скасування ухвали про залишення позовної заяви без розгляду та направлення справи касаційним судом на новий розгляд положення п. 8.7. розділу VІІІ Засадне можуть застосовуватись до здійснення автоматизованого розподілу судової справи № 752/12423/15-ц.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі.

Однак, ухвала про залишення позовної заяви без розгляду не є рішенням по суті справи та не є ухвалою про закриття провадження, тому цивільна справа № 752/12423/15-ц підлягала передачі раніше визначеному складу суду (Мазуру Ю.Ю.) для продовження розгляду цивільної справи.

Відповідно до ч. 11 ст. 33 ЦПК України, справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим же суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, що унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно п. 8.4. Засад відповідно до визначеного процесуальним законодавством принципу незмінності складу суду, розгляд справи, як правило, проводиться визначеною автоматизованою системою колегією суддів (головуючим суддею одноособово).

Крім того, ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 05.12.2023, яка скасовано постановою Верховного Суду від 23.04.2025, суд залишив без розгляду лише позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування.

В той же час, ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 05.12.2023, якою позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування залишено без розгляду, судове засідання по справі за позовом ОСОБА_2 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування відкладенона 27.02.2024 об 11:30 год., тобто розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування було відкладено на іншу дату, а отже не було прийнято остаточного рішення в межах зазначеної цивільної справи.

До того ж, як вже було зазначено, що після постановлення 18.05.2022 ухвали про об`єднання позовів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ухвала про роз`єднання останніх судом не постановлялась, а щодо доцільності об`єднання справ було зазначено в постановіВерховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16.02.2022 (справа № 752/3435/16), в якій було зазначено, що забезпечення повного та всебічного з`ясування обставин, що мають значення для вирішення спору, можливо шляхом об`єднання позовів ОСОБА_1 (справа № 752/3435/16) та ОСОБА_2 (справа № 752/12423/15) та встановлення кола належних відповідачів (т. 3 а.с. 87-91).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

Згідно з ч. 1, абз. 1, ч. 3 ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 1, 9 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

За таких обставин, вважаю, що відповідно до пункту 10.2 розділу Х Засад використання автоматизованої системи документообігу у Голосіївському районному суді міста Києва, затверджених рішенням загальних зборів суддів Голосіївського районного суду м. Києва від 31.03.2025 (далі - Засади) та пункту 2.3.39.2 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим рішенням Ради суддів України від 11.11.2024 №39 вказана справа мала бути передана раніше визначеному судді, оскільки така скасована ухвала не є ані рішенням по суті, ані ухвалою про закриття провадження, а постанова Верховного Суду не містить вказівки про необхідність нового розгляду справи в іншому складі суду, відтак повторний автоматизований розподіл справи між суддями, наслідком якого стало визначення судді Хоменко В.С., замість попередньо визначеного складу суду, є помилковим і є підставою для самовідводу.

Згідно п. п. 2.3.1., 2.3.2. розділу 2 Положення про автоматизованому систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 11.11.2024 № 39 розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом:

автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи;

пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ;

розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді;

визначення складу суду з метою заміни судді (суддів);

повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Відповідно до п. 5.3. Засад використанняавтоматизованої системи документообігу у Голосіївському районному суді міста Києва, затверджених рішенням загальних зборів суддів Голосіївського районного суду м. Києва від 31.03.2025, визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом:

- автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи;

- пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ;

- розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді;

- визначення складу суду з метою заміни судді (суддів);

- повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Збори суддів суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених Положенням.

Відповідно до п. 10.2 розділу ХЗасад розподіл судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді здійснюється, зокрема, щодосудових справ, що надійшли із судів апеляційної або касаційної інстанцій після скасування судових рішень, які перешкоджають подальшому розгляду судової справи (крім ухвал про закриття, припинення провадження), а також судових рішень, які не перешкоджають подальшому розгляду судової справи.

Результатом розподілу судової справи шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді є протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду, що створюється в автоматизованій системі уповноваженою особою апарату суду (п. 10.6. Засад).

Відповідно до п. 2.3.52 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (далі - Положення) за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки) здійснюється повторний автоматизований розподіл судових справ у разі виявлення очевидних помилок в налаштуваннях автоматизованої системи діловодства суду при автоматизованому розподілі справ, що призвели до порушення порядку визначення судді (колегії суддів) для розгляду справи.

Відповідно до п. 2.2.7. Положення про автоматизовану систему документообігу суду внесення змін, видалення реєстраційних даних щодо конкретної судової справи не допускається, крім випадків, зумовлених необхідністю, що підтверджується матеріалами судової справи, виправлення технічних помилок, описок тощо. Зміни та видалення реєстраційних даних фіксуються автоматизованою системою автоматично.

Згідно п 2.5.4. Засад використання автоматизованої системи документообігу у Голосіївському районному суді міста Києвавнесення змін, видалення реєстраційних даних щодо конкретної судової справи не допускається, крім випадків, зумовлених необхідністю, що підтверджується матеріалами судової справи, виправлення технічних помилок, описок тощо. Зміни та видалення реєстраційних даних фіксуються автоматизованою системою автоматично.

Тому, з урахуванням наведеного, враховуючи постанову Верховного Суду від 23.04.2025, якою скасовано ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 05.12.2023 та постанову Київського апеляційного суду від 03.09.2024, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції, вважаю, що необхіднона підставі розпорядження керівника апарату суду здійснити повторний розподіл позовуУшакової Л.Я.до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування у відповідності до Положення про автоматизовану систему документообігу суду та Засад використання автоматизованої системи документообігу у Голосіївському районному суді міста Києва.

За таких обставин, враховуючи викладене, з метою неупередженого, справедливого й об`єктивного розгляду справи, а також з підстав, передбачених ст.ст. 36, 39 ЦПК України, вважаю за необхідне заявити самовідвід у вказаній справі.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 258, 260-261, 354-355 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заявити самовідвід у справі №752/12423/15-ц за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування та за позовною ОСОБА_3 до Головного територіального управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування.

Справу №752/12423/15-ц (провадження № 2/752/7000/25) передати керівнику апарату Голосіївського районного суду міста Києва для скерування до канцелярії Голосіївського районного суду міста Києва для визначення складу суду в порядку, встановленому ЦПК України, відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду та Засад використання автоматизованої системи документообігу у Голосіївському районному суді міста Києва.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.С. Хоменко