Справа № 646/4888/21
№ провадження 2-п/646/70/2025
У Х В А Л А

28 травня 2025 р. м. Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі головуючого судді Шиховцової А.О., розглянувши питання поновлення відповідачу ОСОБА_1 процесуального строку для подання заяви про перегляд заочного рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 27 жовтня 2021 року у цивільній справі №646/4888/21 за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,-

встановив:

26.05.2025 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 27 жовтня 2021 року у цивільній справі №646/4888/21 за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

У вказаній заяві, також, заявляє клопотання про поновлення відповідачу процесуального строку для подання заяви про перегляд заочного рішення.

В обґрунтування клопотання зазначає, що про ухвалення заочного рішення йому стало відомо в лютому 2022 року після дій у рамках виконавчого провадження, 22.02.2022 відповідач ОСОБА_1 ознайомився з матеріалами справи у приміщенні справи. У зв`язку з повномасштабним вторгненням рф в Україну з 24.02.2022 відповідач не зміг звернутися до суду з заявою про перегляд заочного рішення або звернутися до адвоката для надання правової допомоги. Відповідач був вимушений вивезти родину з м. Харків та на теперішній час проходить військову службу в ЗСУ. За правовою допомогою відповідач зміг звернутися лише у травні 2025 року. Тому вважає, що строк на звернення з заявою про перегляд заочного рішення був пропущений ним з поважних причин.

Вирішуючи питання поновлення пропущеного процесуального строку на подання заяви про перегляд заочного рішення у цій справі, суд встановив наступні обставини.

27.07.2021 КП «Харківські теплові мережі» звернулося з відповідним позовом до суду.

Ухвалою суду від 28.07.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Копія ухвали про відкриття провадження та копія позовної заяви з додатками надіслана за зареєстрованим місцем проживання відповідачів. Конверт повернувся з відміткою оператора поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».

27.10.2021 заочним рішенням суду задоволено позов Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Копію заочного рішення відповідачу надіслано за зареєстрованою адресою проживання, конверт повернувся з відміткою оператора поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».

22.02.2022 ОСОБА_1 ознайомився у приміщенні суду з матеріалами справи, про що свідчить відповідний запис на зворотній обкладинці справи.

Тобто, із дати ознайомлення з матеріалами справи і до дати подання заяви про поновлення строку на перегляд заочного рішення 26.05.2025 пройшло більш як 3 років.

Надаючи оцінку установленим обставинам у цій справі та заявленому клопотанню відповідача про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного судового рішення від 27.10.2021, суд керується наступним.

Згідно з приписами частин другої-четвертої статті 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У статті 126 ЦПК України визначено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1 ст. 127 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.06.2024 у справі № 756/11081/20 вирішувала питання процесуальних особливостей оскарження судового рішення, постановленого в порядку заочного провадження, реалізації учасниками процесу права на апеляційне оскарження заочного рішення та, зокрема, процесуальних наслідків подання заяви про перегляд заочного рішення з пропуском установленого законом строку.

У вказаній постанові ВП ВС від 12.06.2024 у справі № 756/11081/20 відступлено від раніше сформованих правових висновків щодо відсутності у суду першої інстанції повноважень на залишення заяви про перегляд заочного рішення без розгляду через пропущення установлених строків для її подання без поважних причин. Крім того, за наявності подібних обставин з цією справою, Верховний Суд виклав наступні позиції.

До підстав залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення не відноситься питання оцінки причин пропуску строку на подання такої заяви (п. 66).

Суд зобов`язаний перевірити дотримання відповідачем вимог статей 284, 285 ЦПК України, зокрема в частині строку подання заяви про перегляд заочного рішення, до прийняття такої заяви до розгляду. Суд не наділений правом, оминувши процесуальну дію щодо встановлення дотримання або порушення заявником строків звернення до суду, перейти до розгляду заяви по суті (п. 69).

У контексті наведеного Велика Палата Верховного Суду повертається до оцінки наявності підстав для відступу від висновків, сформульованих у постанові від 09 листопада 2021 року у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21), згідно з якими за наслідками розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої з пропуском установленого процесуальним законом строку, суд першої інстанції може прийняти лише одне з передбачених у частині третій статті 287 ЦПК України рішень, а саме залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (п. 88).

За цим висновком у разі пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення без поважних причин суд повинен залишити її без задоволення, а у відповідача виникає право на апеляційне оскарження заочного рішення з моменту постановлення відповідної ухвали незалежно від того, коли він отримав заочне рішення та чи був обізнаний про заочний розгляд справи (п. 89).

Такий підхід призводить до того, що відповідач отримує безумовне право на апеляційне оскарження заочного рішення навіть у разі, коли йому було достовірно відомо про таке рішення вже значний час, який може вимірюватися як роками, так і десятиріччями, що очевидно не узгоджується з принципом res judicata (п. 90).

Підхід, який сформувався у практиці судів першої та апеляційної інстанцій з огляду на висновки Великої Палати Верховного Суду у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21), наразі нівелює значення процедури перегляду заочного рішення, яка розглядається відповідачем як формальність перед зверненням з апеляційною скаргою на заочне рішення, що призводить до неефективності цієї процедури та загалом не відповідає телеологічному тлумаченню норм, що регулюють заочний розгляд справи (п. 91).

З огляду на викладене Велика Палата Верховного Суду формулює висновок про те, що оцінка поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення належить до компетенції місцевого суду, до якого подана така заява. Наслідком пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення за умови відсутності поважних причин для його поновлення, є залишення такої заяви без розгляду на підставі частини другої статті 126 ЦПК України, а не без задоволення (п. 94).

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, ухваленого 01 червня 2021 року, особа посилалася на те, що не була повідомлена про ухвалення заочного рішення у справі та його копію не отримувала до 11 листопада 2022 року. Зазначала, що після отримання копії заочного рішення звернулася безпосередньо до апеляційного суду з апеляційною скаргою та після отримання ухвали про повернення апеляційної скарги відразу подала заяву про перегляд заочного рішення до суду першої інстанції.

Відмовляючи в поновленні процесуального строку та залишаючи заяву про перегляд заочного рішення без розгляду, місцевий суд виходив, зокрема, з відсутності обставин, що об`єктивно перешкоджали особі звернутися до суду із заявою про перегляд заочного рішення у визначений процесуальним законом строк.

Здійснюючи оцінку правильності застосування судами норм процесуального права, Велика Палата Верховного Суду не може не зауважити, що особа була обізнана про існування в суді провадження у справі № 756/11081/20, про що свідчать її неодноразові звернення до суду першої інстанції із заявами про направлення копії позовної заяви разом з додатками протягом березня - травня 2021 року, а також подання відзиву на позовну заяву вже після ухвалення заочного рішення в червні 2021 року.

Велика Палата Верховного Суду не заперечує, що матеріали справи не містять зворотного повідомлення про вручення відповідачці судової повістки про виклик до суду на 01 червня 2021 року (дата останнього судового засідання у справі) та про вручення їй копії заочного рішення після його ухвалення.

Сама відповідачка визнає, що про судове засідання, призначене на 01 червня 2021 року, вона була повідомлена 02 червня 2021 року в поштовому відділенні.

Із заявою про перегляд заочного рішення особа звернулася лише в січні 2023 року, тобто зі значним пропуском установленого в частині другій статті 284 ЦПК України строку.

У питаннях оцінки поважності причин пропуску процесуального строку на оскарження як підстави для його поновлення Велика Палата Верховного Суду послідовно враховує критерії, сформовані у практиці ЄСПЛ, а саме: тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку оскарження з поважних причин; при цьому заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (справа «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії», пункт 109 ).

Усталеним у практиці ЄСПЛ є підхід щодо врахування таких обставин при оцінці поважності причин пропуску строку звернення до суду та прийняті рішень про його поновлення: 1) складність справи, тобто обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінка заявника; 3) поведінка державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі.

З огляду на сформовані критерії Велика Палата Верховного Суду зазначає, що за обставинами цієї справи при вирішенні питання про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення підлягає оцінці, зокрема, процесуальна поведінка відповідачки під час розгляду справи в суді, а також її дії після отримання інформації про постановлене рішення.

В оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції критично оцінив доводи особи про неможливість звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення до 11 листопада 2022 року (дати отримання копії оскаржуваного рішення).

Зокрема, місцевий суд прийняв до уваги, що 06 вересня 2022 року особа отримала копію постанови головного державного виконавця Оболонського ВДВС м. Київ ЦМУ МЮ (м. Київ) від 29 серпня 2022 року про відкриття виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа № 2/756/1536/21, виданого 20 липня 2022 року Оболонським районним судом міста Києва, про стягнення з особи заборгованості.

З огляду на викладене суд першої інстанції фактично виснував про обізнаність особи про наявність заочного судового рішення щодо стягнення з неї заборгованості найпізніше з вересня 2022 року.

На переконання Великої Палати Верховного Суду, наведені обставини не змінюють як момент, з настанням якого процесуальний закон пов`язує початок відліку строку на подання заяви про перегляд заочного рішення (дата його ухвалення), так і подію, з якою пов`язується наявність у відповідача, якому повне заочне рішення не було вручене в день його проголошення, права на поновлення строку для звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, а саме з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Водночас такі обставини дозволяють суду зробити оцінку поведінки відповідачки після отримання інформації про постановлення рішення.

Ураховуючи, що особа була достеменно обізнана про існування судового провадження у справі, в судові засідання за судовими викликами не з`являлась, пізніше була обізнана про відкриття виконавчого провадження на підставі виконавчого листа, виданого в цій справі, суд першої інстанції обґрунтовано піддав сумніву об`єктивну неможливість відповідачки подати заяву про перегляд заочного рішення раніше 11 листопада 2022 року. (пункти 102-115 постанови ВП ВС).

Установивши відсутність у особи об`єктивних непереборних труднощів для подання заяви про перегляд заочного рішення в строки, визначені частиною другою статті 284 ЦПК України, з дня отримання тексту заочного рішення та відсутність безумовних підстав для поновлення строку на звернення до суду з такою заявою, передбачених у частині третій статті 284 цього Кодексу, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про залишення заяви особи про перегляд заочного рішення без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України (п. 127).

Оцінивши установлені у цій справі 646/4888/21 обставини щодо поведінки ОСОБА_1 суд висновує, що відповідач був достеменно обізнаний про існування заочного рішення з 22.02.2022.

Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року введено в Україні воєнний стан через військову агресію Російської Федерації проти України. Указ затверджений Верховною Радою України Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року. Воєнний стан неодноразово продовжувався та діє на теперішній час.

Згідно зі статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи й установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України й законами України, а також на те, що відповідно до ст. 26 цього Закону скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

З 23.11.2022 Основ`янський (кол. Червонозаводський) районний суд м. Харкова відновив здійснення судочинства, суд працює в штатному режимі. Згідно зі штатним розписом та затвердженим графіком роботи працівники суду перебувають на робочих місцях, безпосередньо в приміщенні суду.

Водночас суд враховує, що з моменту ознайомлення з матеріалами справи пройшов значний проміжок часу, більше 3 років, водночас ОСОБА_1 не демонстрував готовність щодо перегляду заочного рішення протягом 3 років навіть через призначення адвоката.

Отже, суд дійшов висновку про відсутність поважних причин пропущення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення і, відповідно, у поновленні процесуального строку необхідно відмовити.

За таких обставин заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення необхідно залишити без розгляду.

Керуючись ст. 126, 127, 260, 263, 284, 353 ЦПК України, суддя

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку для подання заяви про перегляд заочного рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 27 жовтня 2021 року у цивільній справі №646/4888/21 за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 27 жовтня 2021 року у цивільній справі №646/4888/21 за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення (п.10 ч.1 ст.353 ЦПК України).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 15-ти днів з дня її вручення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя А.О. Шиховцова