Справа № 766/6943/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 травня 2025 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП: не встановлено, місце реєстрації зазначене позивачем як останнє відоме: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, -

встановив:

05 травня 2025 року позивач через систему «Електронний суд» звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей, у якому просив розірвати шлюб укладений між позивачем та відповідачем, зареєстрований 08.11.2008 року відділом реєстрації актів цивільного стану Бериславського районного управління юстиції Херсонської області, актовий запис №110, визначити місце проживання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 разом з матір`ю, ОСОБА_1 .

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції матеріали позовної заяви з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.05.2025 року передано судді Булах Є.М. 09.05.2025 року.

Згідно до ч. 6ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання(перебування) такої фізичної особи.

За інформацією отриманою судом 15.05.2025 року з Управління державної міграційної служби України в Херсонській області, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 16.05.2025 року, відповідач значиться знятим з місця реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 з 21.12.2023 року.

За інформацією отриманою судом 15.05.2025 року з Відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 16.05.2025 року, відповідач значиться знятим з місця реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 . з 21.12.2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1,2 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Звертаючи до суду з позовними вимогами про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини позивачем не обґрунтовано підстави доцільності спільного розгляду означених вимог, з огляду на різні правила підсудності, порядок та строк розгляду та предмету доказування кожної вимоги окремо.

За приписами п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві зазначаються докази, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Так, постановою Верховного Суду від 15.01.2020 року по справі №200/952/18 визначено, що позивач до заяви про визначення місця проживання дитини повинен надати висновок органу опіки та піклування про доцільність проживання дитини з одним із батьків, характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дитини (гуртків), медичні довідки (судом обов`язково враховується стан здоров`я як батьків, так і дитини), довідки про доходи (інші документи, які підтверджують матеріальне становище заявника), акти обстеження житлово-побутових умов, документи, що підтверджують право власності на житло.

В свою чергу, до позовної заяви не долучено доказів про означене, та посилань на докази про наявність їх у позивача або неможливість їх отримання, через труднощі, якщо вини у позивача є.

З долучених до позовної заяви доказів не вбачається, що між подружжям існує спір щодо визначення місця проживання дитини, позивач не вказує, чи звертався самостійно до відповідача чи до органу опіки та піклування з питань щодо визначення місця проживання дитини, які заходи органом опіки та піклування вживались.

Крім того, позивач до заяви про визначення місця проживання дитини повинен надати докази, що підтверджують викладені обставини, як то висновок органу опіки та піклування про доцільність проживання дитини з одним із батьків, характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дитини (гуртків), медичні довідки (судом обов`язково враховується стан здоров`я як батьків, так і дитини), довідки про доходи (інші документи, які підтверджують матеріальне становище заявника), акти обстеження житлово-побутових умов, документи, що підтверджують право власності на житло.

Вказані вимоги узгоджуються з постановою Верховного Суду від 15.01.2020 року по справі №200/952/18, провадження № 61-14859св19, та п. 8 ч. 3 чт. 175 ЦПК України.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» та станом на 1 січня 2025 року становить 3 028, 00 грн. Отже, за одну вимогу немайнового характеру, сума судового збору для фізичних осіб становить 1 211, 20 грн.

Відповідно до пп. 2 п. 3 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви про розірвання шлюбу справляється судовий збір у розмірі 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» та станом на 1 січня 2025 року становить 3028, 00 грн. Отже, за вимогу про розірвання шлюбу сума судового збору становить 1 211, 20 грн.

Однак, позивачем доказів сплати судового збору за 2 позовні вимоги немайнового характеру не надано, як і не зазначено підстав для звільнення від сплати судового збору у визначеному розмірі.

За змістом п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості щодо сторін та інших учасників справи. Тобто позивач на стадії подання позовної заяви має самостійно визначати коло учасників справи у тому числі і третіх осіб.

Під час вирішення питання про визначення місця проживання дитини, участь органу опіки та піклування є обов`язковою (ч. 4 ст. 19 СК України), з огляду на що позивачу необхідно визначитись з колом учасників справи.

Абзацом 2 ч.1 ст.177 ЦПК України встановлено, що у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Судом встановлено, що позовна заява з додатками подана в електронній формі через систему «Електронний суд», однак до неї не додано доказів надсилання ЛИСТОМ З ОПИСОМ ВКЛАДЕННЯ відповідачу поданих до суду документів, чим порушено абз. 2 ч.1 ст.177 ЦПК України.

Доказів обов`язку відповідачем зареєструвати Електронний кабінет позивачем не надано(ст. 14 ЦПК України), доказів виконання приписів ч. 1 ст. 177 ЦПК України також не надано.

З огляду на викладене позовна заява підлягає залишенню без руху.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Позивачу необхідно усунути вказані недоліки, та надати суду документи та докази, що усувають недоліки позовної заяви.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу (представнику позивача) строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст. 136, 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП: не встановлено, місце реєстрації зазначене позивачем як останнє відоме: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала про залишення позову без руху оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах