У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючої судді Левицької Я.К.,

за участю секретаря судового засідання Новіцької О.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 14 квітня 2025 року у справі № 758/16735/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором,

ВСТАНОВИВ :

12 травня 2025 року до Подільського районного суду м. Києва надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 14 квітня 2025 року у справі № 758/16735/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором.

В обґрунтування заяви вказано, що відповідач не був належним чином повідомлений про розгляд справи, оскільки відповідно до довідки від 28.04.2022 року за № 7407- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, фактичним його місцем проживання є: АДРЕСА_1 . Про наявність справи у Подільському районному суді м. Києва не був обізнаний. Про ухвалення заочного рішення Подільським районним судом м. Києва від 14 квітня 2025 року у справі № 758/16735/24 дізнався з державного мобільного додатку «Дія». Оскільки відповідач не отримував повідомлення про судовий розгляд, відповідно не міг подати і заперечення на позовну заяву, а також пояснення на час винесення судового рішення.

Заявник у судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання, в якій заяву підтримав, просив скасувати заочне рішення від 14 квітня 2025 року у справі № 758/16735/24.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» у судове засідання не з`явився, подав до суду заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, у якій просив проводити розгляд заяви без його участі.

Відповідно ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви, тому суд вважає за можливе розглянути заяву про перегляд заочного рішення за відсутності сторін.

Згідно з ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали заяви та справи, дійшов до наступного висновку.

Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України)

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зауважує, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права (рішення ЄСПЛ від 4 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції»).

Також слід зазначити, що під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Із практики ЄСПЛ випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Обґрунтовуючи підстави скасування заочного рішення, відповідач посилається на те, що він особисто, як учасник цивільного процесу, не отримав процесуальні документи, які постановлено судом, оскільки відповідно до довідки від 28.04.2022 року за № 7407- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, фактичним його місцем проживання є: АДРЕСА_1 , що позбавило його права висловити свою позицію щодо підстав та предмету позову шляхом подання відзиву на позов та долучення доказів на спростування наведеного позивачем розрахунку заборгованості по кредитному договору, який заперечується відповідачем, що зумовлює доведення цих обставин лише під час розгляду справи по суті. Також посилається на обставини, які на його думку, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає, що обставини, викладені у заяві про перегляд заочного рішення, підлягають з`ясуванню під час судового розгляду, крім того, встановлено, що відповідач не був обізнаний про розгляд справи, оскільки має статус внутрішньо переміщеної особи, тому є підстави для скасування заочного рішення суду, та, враховуючи зміст позовних вимог слід призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

З огляду на наведене, заочне рішення підлягає скасуванню.

Керуючись статями 258-261, 284, 287, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 14 квітня 2025 року у справі № 758/16735/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором - задовольнити.

Скасувати заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 14 квітня 2025 року у справі № 758/16735/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором.

Призначити справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначити судове засідання на 14 год. 00 хв. 14 липня 2025 року в приміщенні Подільського районного суду міста Києва за адресою: (м. Київ, вул. Волоська, буд. 6/14-Б, зал судових засідань № 3)

Відповідач протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали у справі має право подати письмовий відзив разом з доказами, що обґрунтовують доводи заперечень.

Роз`яснити відповідачу, що копія відзиву та доданих до нього документів позивачу повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Позивач протягом п`яти днів з дня отримання відзиву має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідачі - заперечення.

Вебадреса сторінки суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію стосовно справи, що розглядається, - https://pd.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя Я.К. Левицька