Справа № 694/379/25
провадження № 2/694/345/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.05.2025 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Кравченко Т.М.,

з участю секретаря судового засідання Федорової І.В.,

розглянувши в приміщенні суду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2 . Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що 19.07.2010 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем у виконавчому комітеті Стебнівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області, актовий запис № 4. Від шлюбу сторони мають одну неповнолітню дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Шлюбно-сімейні стосунки у них з відповідачем не склалися в зв`язку з несумісністю характерів та різними поглядами на сімейне життя, цінності, ведення спільного господарства, внаслідок чого постійно виникали сварки та непорозуміння. Збереження сім`ї на думку позивача є неможливим. На примирення вона не згідна.

Ухвалою суду від 12.02.2025 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 07.03.2025 року відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Клопотання про розгляд справи за участю сторін від учасників справи відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України не надходило.

Відповідачу ОСОБА_2 за зареєстрованим місцем проживання було надіслано ухвалу про відкриття провадження у справі разом з позовною заявою та додатками до неї. Поштове відправлення з вказаними документами повернулось до суду з відміткою про відсутність адресата за вказаною адресою, що відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається належним врученням повістки. Заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження від відповідача до суду не надходило. Правом подання відзиву на позовну заяву відповідач не скористався.

Позивач ОСОБА_1 подала заяву в якій просила розглянути справу без її участі. Позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити.

У зв`язку із здійсненням судом розгляду справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб 19.07.2010 року у виконкомі Стебнівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області, актовий запис № 4, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 19.07.2010 року. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу змінилося на « ОСОБА_5 » (а.с. 5).

Від шлюбу подружжя має неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 6).

Згідно зі ст. 51 Конституції України та ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав

людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Така ж позиція висловлена в п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 21.12.2007 №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», згідно з яким проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Судом встановлено, що причиною розірвання шлюбу є несумісність характерів сторін, різні погляди на шлюбно-сімейні відносини. Фактично сторони припинили шлюбні стосунки, на примирення позивач не згідна. Відповідач заперечень проти розірвання шлюбу не подав.

За таких обставин, суд вважає, що шлюб між сторонами існує лише формально, збереження сім`ї неможливе, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, а тому шлюб слід розірвати.

Оскільки позивач просить залишити їй шлюбне прізвище, то після розірвання шлюбу слід залишити позивачу її шлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відтак з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 необхідно стягнути судовий збір у розмірі 1211 грн. 20 коп.

На підставі ст. 51 Конституції України, ст.ст. 104, 110, 112 СК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 211, 263-265, ч.1 ст. 354 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 19.07.2010 року у виконкомі Стебнівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області, актовий запис № 4 - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити позивачу шлюбне прізвище «ОСОБА_5 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1211 грн. 20 коп.

Шлюб припиняється у день набрання законної сили даним рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене сторонами в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини

судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя Т.М. Кравченко