Дата документу 12.05.2025
Справа № 334/9934/24
Провадження № 2/334/656/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ЗАОЧНЕ

12 травня 2025 року м. Запоріжжя

Дніпровський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Бредіхіна Ю.Ю.,

за участю секретаря Жураківської В.А.,

позивача не з`явився

відповідача не з`явився

третіх осіб не з`явились

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття арешту,

встановив:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою про зняття арешту з майна. В обґрунтування своїх вимог вказує про те, що під час оформлення документів щодо спадкування майна за померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 батьком ОСОБА_3 , він з`ясував, що на будинок АДРЕСА_1 , який за життя належав батькові, накладений арешт на підставі ухвали № 000271/08 від 22.05.2008 року Постійно діючого третейського суду при Українській товарній біржі «Українська товарна біржа», третейський суддя Сеник О.В.

Відповідно до ст.55 Закону України «Про третейські суди», рішення третейського суду виконуються зобов`язаною стороною добровільно, в порядку та строки, що встановлені в рішенні. Якщо в рішенні строк його виконання не встановлений, рішення підлягає негайному виконанню. Виконання рішення третейського суду, якщо воно потребує вчинення дій органами державної влади, органами місцевого самоврядування та їх службовими особами, здійснюється за умови видачі компетентним судом виконавчого документа.

Згідно із ст. 56 Закону України «Про третейські суди» заява про видачу виконавчого документа може бути подана до компетентного суду протягом трьох років з дня прийняття рішення третейським судом. Така заява підлягає розгляду компетентним судом протягом 15 днів з дня її надходження до суду. Про час та місце розгляду заяви повідомляються сторони, проте неявка сторін чи однієї із сторін не є перешкодою для судового розгляду заяви.

Комунарським районним судом м. Запоріжжя позивачеві надіслано дві копії ухвал суду від 07.08.2008 року та від 21.08.2008 року, якими заяви ОСОБА_2 про видачу виконавчого документа повернуто заявнику у зв`язку із недотриманням правил підсудності.

Згідно відповіді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 29.10.2024 р., протягом 2008 року в провадження суду цивільна справа за заявою ОСОБА_2 про видачу виконавчого листа на виконання рішення постійно діючого третейського суду при Українській товарній біржі «Українська товарна біржа», де боржником значився б ОСОБА_1 не надходила і не розглядалась.

Тобто виконавчі документи судом не видавались.

Згідно переліку постійно діючих третейських судів, зареєстрованих Головним управлінням юстиції у Запорізькій області станом на 25.10.2012р., Свідоцтво на Постійно діючий третейський суд при Українській товарній Біржі «Українська Товарна Біржа» (69035, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, буд. 63) анульовано.

У зв`язку із викладеними обставинами, просить суд задовольнити позовні вимоги та скасувати арешт.

Відповідач відзиву на позов не надав, судові повістки, надіслані на зареєстровану адресу проживання повернулись до суду без вручення.

У судове засідання сторони не з`явились, позивач подав відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані сторонами докази, суд дійшов до таких висновків.

ОСОБА_3 , належав на праві власності будинок АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу жилого будинку від 17.11.2003 року, посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Тавтєлєвим А.В., реєстровий № 2075.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер.

Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому на праві власності майно, в тому числі на належний йому будинок АДРЕСА_1 .

Спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 є: син ОСОБА_1 та дружина померлого ОСОБА_4 . Спадкоємці були зареєстровані в будинку АДРЕСА_1 , а тому відповідно до положень ч. 3 ст.1268 ЦК України є такими, що прийняли спадщину, однак не оформили свої права.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй на праві власності майно, в тому числі на належну їй частину будинку АДРЕСА_1 .

Єдиним спадкоємцем після смерті батька є син ОСОБА_1 .

10.10.2024 року ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак в процесі оформлення спадщини з`ясувалося, що на будинок АДРЕСА_1 накладено арешт на підставі ухвали № 000271/08 від 22.05.2008 року Постійно діючого третейського суду при Українській товарній біржі «Українська товарна біржа», третейський суддя Сеник О.В., що підтверджується витягом.

Згідно відповіді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 29.10.2024 р., протягом 2008 року в провадження суду цивільна справа за заявою ОСОБА_2 про видачу виконавчого листа на виконання рішення постійно діючого третейського суду при Українській товарній біржі «Українська товарна біржа», де боржником значився б ОСОБА_1 не надходила і не розглядалась.

Згідно переліку постійно діючих третейських судів, зареєстрованих Головним управлінням юстиції у Запорізькій області станом на 25.10.2012р., Свідоцтво на Постійно діючий третейський суд при Українській товарній Біржі «Українська Товарна Біржа» (69035, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, буд. 63) анульовано.

Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).

Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Проте відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч. 3 ст. 1296 ЦК України).

Отже, спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є власником із часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку.

Відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України «Про реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном.

У спадкоємця, який в установленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають із часу відкриття спадщини, тому такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном з використанням способів, визначених у гл. 29 ЦК України.

Аналогічний висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 22 березня 2023 року у справі № 463/6829/21-ц.

Негаторний позов це позов власника, який є фактичним володільцем майна, до будь-якої особи про усунення перешкод, які ця особа створює в користуванні чи розпорядженні відповідним майном. Позивач за негаторним позовом має право вимагати усунути наявні перешкоди чи зобов`язати відповідача утриматися від учинення дій, що можуть призвести до виникнення таких перешкод. Означений спосіб захисту спрямовано на усунення порушень прав власника, не пов`язаних із позбавленням його володіння майном (постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 р. у справі № 653/1096/16-ц).

Частиною першою статті 317 ЦК України, власникові належать право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Згідно із ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення будь-яких перешкод у здійсненні права власності, навіть якщо ці перешкоди не пов`язані з позбавленням права володіння.

Будь-яке обтяження права власності має переслідувати певну законну мету, бути співмірним та не перевищувати меж права вільного здійснення права власності майном.

В матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що існуюче обтяження нерухомого майна переслідує законну мету та на час розгляду цієї справи охороняє чиїсь законні інтереси. За таких обставин суд доходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача.

Керуючись ст. 247, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) про зняття арешту задовольнити.

Скасувати арешт, накладений на нерухоме майно: будинку АДРЕСА_1 , накладений на підставі ухвали № 000271/08 від 22.05.2008 року Постійно діючого третейського суду при Українській товарній біржі «Українська товарна біржа», третейський суддя Сеник О.В.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Запорізького апеляційного суду. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.Ю. Бредіхін