Провадження № 2-п/686/54/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2025 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області у складі:

головуючого - судді Хараджі Н.В.

при секретарі судового засідання Козуляк І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хмельницькому заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Савченко Оксани Володимирівни про перегляд заочного рішення за результатами розгляду цивільної справи за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

20 травня 2025 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Савченко Оксана Володимирівна звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Колієва С.А. від 29 жовтня 2025 року у справі за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Вимога обґрунтована тим, що Акціонерним товариством комерційний банк «Приватбанк»не підтверджено належними, достатніми та допустимим доказами, а саме відносно не доведення позивачем наявності у відповідача обов`язку щодо повернення коштів, відсутність порушеного права позивача.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2025 року головуючим суддею визначено суддю Хараджу Н.В.

Ухвалою судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 22.05.2025 року вказану заяву призначено до розгляду на 30.05.2025 року на 11 год. 00 хв.

30 травня 2025 року в судове засідання відповідач та його представник, будучи належним чином повідомленні про дату, час, місце розгляду справи не з`явились, разом з тим в заяві про перегляд судового рішення представник відповідача просив розглянути справу за їх відсутності.

Позивач Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» свого представника в судове засідання не направив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується наявною в матеріалах справи довідкою про доставку електронного документу через систему «Електронний суд». При цьому від представника Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до суду надійшла заява щодо розгляду заяви про скасування заочного рішення суду без її участі, з проханням в її задоволенні відмовити, а рішення суду залишити в силі з урахуванням заперечень, надісланих до суду 20.05.2025 року, за якими також просили відмовити в задоволенні заяви посилаючись на її необґрунтованість.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутністю учасників судового розгляду, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року.

В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні».

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явились, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та заяви про перегляд заочного рішення, повно та всебічно встановивши обставини справи, оцінивши докази по справи, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до вимог ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як зазначає представник відповідачки у заяві, про існування заочного рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 жовтня 2024 року у справі № 686/23170/24 ОСОБА_1 дізнався 08 травня 2025 року під час консультації у адвоката Савченко Оксани Володимирівни. Водночас матеріали справи та заява про перегляд заочного рішення не містять інформації та доказів того, яким чином відповідач отримав копію вказаного рішення суду.

Згідно з Довідкою про причини повернення рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення від 10.12.24 року, копія заочного рішення повернулась з відміткою «за закінченням терміну зберігання». Отже відповідач фактично копію рішення, направленого з рекомендованим повідомленням про вручення, не отримав.

Згідно з нормами ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 18 квітня 2022 року у справі №522/18010/18 забезпечуючи єдність судової практики, досліджував питання щодо обов`язковості скасування рішення суду у разі неповідомлення про слухання справи та не участі учасника зазначив: «Обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однієї з основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства. Розгляд справи в суді першої інстанції за відсутності учасника справи, якого не було повідомлено про місце, дату і час судового засідання, є обов`язковою та безумовною підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення судом апеляційної інстанції, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Конституційне право на участь у судовому розгляді, у тому числі бути належним чином повідомленим про дату судового розгляду, не може вважатися формальним - це є порушенням зазначених вимог законодавства та підставою для безумовного скасування судового рішення.

Так, частинами 1, 3 ст. 128 ЦПК України передбачено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Положення ч. 5 та ч. 6 ст. 128 ЦПК України визначають, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасниками судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судового повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, за місцем реєстрації, підтвердженням того в матеріалах справи міститься: «рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу», відповідно до якого 18.09.2024 поштове відправлення повернулось на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою»;

Вказаний доказ підтверджує факт направлення відповідачу за його зареєстрованим місцем проживання повідомлення про дату, місце та час судового розгляду та спростовують твердження представника відповідача про те, що повістки не направлялись.

Відповідно до позиції Верховного Суду відмітка у повідомленні про вручення поштового відправлення «адресат відсутній за вказаною адресою» свідчить про те, що судова повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки (Постанови ВС від 21 грудня 2022 року у справі № 757/15603/19, 30 листопада 2022 року у справі № 760/25978/13-ц, 31 серпня 2022 року у справі № 760/17314/17).

Водночас вищевказані відмітки на поштовому повідомленні свідчать про фактичне неотримання копій позовної заяви з додатками, ухвали про відкриття провадження у справі відповідачем через відсутність його за вказаною адресою, та як наслідок призвели до неможливості реалізувати надані йому права відповідно до норм ЦПК України, зокрема у наданні своїх заперечень, аргументів та доказів.

Суд також звертає увагу на те, що у заяві про перегляд заочного рішення жодних пояснень та обґрунтувань причин, за яких відповідач був відсутній за вказаною адресою або не мав об`єктивної можливості отримати поштові повідомлення, направлені з рекомендованими листами, не зазначено, доказів до заяви не долучено.

Разом з цим, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

Заявником, незважаючи на зазначення у заяві про перегляд заочного рішення про наявність у нього доказів, які б спростували позовні вимоги Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», тобто такі докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи у разі його присутності або присутності його представника у судовому засіданні під час розгляду справи 29.10.2024, до матеріалів заяви не долучені, суду під час судового засідання не надані.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення.

Згідно з ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 260, 287, 288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Савченко Оксани Володимирівни про перегляд заочного рішення за результатами розгляду цивільної справи за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Роз`яснити відповідачу, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Хмельницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа