Справа № 681/264/25
Провадження 2/681/274/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2025 року м. Полонне

Полонський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючого судді Іллюка С.В.,

за участю секретаря судових засідань Арзанцевої І.С.,

позивачки ОСОБА_1 та її представника - адвоката Кушнірука В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полонне за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Полонської міської ради Шепетівського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В березні 2025 року до суду звернулась ОСОБА_1 з позовною заявою, в якій просила визначити для неї додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті її брата ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов мотивований тим, що після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на його будинок за адресою: АДРЕСА_1 та земельний пай.

Вказує, що вона з 2010 року до моменту смерті доглядала за своїм братом, який у цей період проживав у неї по АДРЕСА_2 у вказаному вище населеному пункті.

В січні 2025 року ОСОБА_1 звернулась до нотаріуса Гаврилюк Т.В. з метою прийняття спадщини, однак вона пояснила, що позивачкою пропущений строк подачі заяви про прийняття спадщини та порекомендував звернутись до суду.

Просить суд винести рішення, яким визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

В судовому засіданні позивачка та її представник позов підтримали з викладених в ньому підстав, просили його задовольнити. Окрім того, вказали, що оскільки ОСОБА_2 проживав з нею на момент смерті, вона, як спадкоємець другої черги, продовжила користуватись його будинком та земельною ділянкою після смерті брата, у зв`язку з чим, вважала, що прийняла спадщину. Вказаними обставинами обґрунтувала поважність пропуску строку для прийняття спадщини.

Представник відповідача Полонської міської ради в судове засідання не прибув, подав до суду клопотання, в якому просив розгляд справи проводити у його відсутності на підставі наявних в ній матеріалів.

2. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

04.03.2025 позовна заява надійшла до суду.

10.03.2025 судом відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у порядку загального позовного провадження (а.с. 13).

09.04.2025 у справі закрито підготовче провадження та судовий розгляд призначено на 07.05.2025, яке за клопотанням представника позивача перенесено на 20.05.2025 (а.с. 26).

3. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин.

Судом установлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується даними копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 10.12.2024 Полонським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис № 6. (м.Київ) (а.с. 7).

Позивачка є сестрою померлого ОСОБА_2 , що підтверджується копіями наступних документів про реєстрацію актів цивільного стану.

Так, зі змісту свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 19.02.1963, судом установлено, що батьками ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про що зроблено актовий запис № 4 (а.с. 4).

Дані про батьків, які зазначені у вказаному вище документі, збігаються з інформацією, яка міститься у свідоцтві про народження позивачки серії НОМЕР_3 від 21.06.1960, про що зроблено актовий запис № 17 (а.с. 6).

13.11.1977 позивачка одружилась із ОСОБА_5 та після укладення шлюбу змінила прізвище з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 », що підтверджено копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 від 13.11.1977, про що в цей день зроблено актовий запис № 19.

Позивачка вказує, що після смерті брата відкрилася спадщина, до складу якої входить будинок по АДРЕСА_1 та земельний пай.

Факт наявності у власності за життя у ОСОБА_2 земельної ділянки підтверджено листом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 04.12.2024 №2764/291-24, де вказано, що згідно з книгою записів реєстрації державних актів на землю, договорів оренди на території Шепетівського (колишнього Полонського) району станом на 01.01.2013 на ім`я померлого зареєстрований державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 198851 від 29.01.2009 площею 2,7220 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Полонської міської ОТГ (колишньої Великокаленицької сільської ради) (а.с. 8).

Разом з тим, факт наявності у ОСОБА_2 за життя права власності на указаний вище будинок жодними доказами позивачем не підтверджено.

Як встановлено з даних інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 79728760 від 16.01.2025 спадкова справа після смерті ОСОБА_2 відсутня (а.с. 11).

При зверненні позивачки з метою прийняття спадщини до нотаріуса, останній у своєму листі № 05/01-16 від 16.01.2025 роз`яснив позивачці, що відсутні докази її спільного проживання зі спадкодавцем ОСОБА_2 , їй рекомендовано звернутись до суду для встановлення такого факту. При цьому нотаріус зазначив, що спадкова справа до майна ОСОБА_2 не заводилась.

У своїх показаннях свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 підтвердили факт спільного проживання ОСОБА_2 за місцем проживання позивачки по АДРЕСА_1 орієнтовно з 2009 року до дати його смерті. Окрім того, ними вказано, що ОСОБА_10 займалась його похованням після смерті.

Факт отримання позивачкою допомоги на поховання ОСОБА_2 від ТОВ «Старокостянтинів Агро» в сумі 500,00 грн стверджується довідкою цього підприємства від 28.11.2024 № 273 (а.с. 9).

4. Мотивована оцінка аргументів, наведених учасниками та норми права, які застосував суд.

Відповідно до ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша ст. 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Своєю чергою ч. 3 ст. 1268 ЦК України встановлює, що спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не відмовився від неї.

Отже, закон розрізняє факти, які свідчать про прийняття спадщини особою, яка на час відкриття спадщини постійно проживала зі спадкодавцем, та особою, яка на час відкриття спадщини не проживала (постійно не проживала) зі спадкодавцем.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може лише спадкоємець, який на час відкриття спадщини постійно не проживав зі спадкодавцем.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.06.2023 у справа № 205/7626/21, (провадження № 61-8689св22).

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави та ці обставини визнані судом поважними.

У постанові Верховного Суду України від 23.08.2017 у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».

При цьому, суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

У постанові Верховного Суду від 02.02.2022 у справі № 756/957/18 (провадження №61-5590св21) вказано, що «якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах: від 04.11.2015 у справі № 6-1486цс15, від 14.09.2016 у справі № 6-1215цс16».

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30.01.2020 у справі № 487/2375/18, від 31.01.2020 у справі № 450/1383/18, від 21.04.2022 у справі № 296/12109/18, від 17.08.2023 року у справі № 626/274/22.

ОСОБА_1 та її представник як у позовній заяві, так і в судовому засіданні, обґрунтовують свої доводи щодо поважності пропуску строку для прийняття спадщини тим, що спадкодавець ОСОБА_2 проживав з позивачкою у її будинку з 2010 року до моменту смерті, а тому вона помилково вважала, що прийняла спадщину.

Фактично указаними вище доводами позивачка стверджує, що була юридично необізнаною з установленим у законодавстві порядком прийняття спадщини.

Зважаючи на викладене вище, суд доходить до висновку, що обставина, яка наведена позивачкою на підтвердження пропуску, визначеного ч. 1 ст. 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини, не вказує, що у спадкоємця були перешкоди для подання відповідної заяви та вона не може бути визнана поважною.

Позивачка не навела будь-яких інших обставин на підтвердження об`єктивної неможливості прийняття спадщини, не надала жодного належного та допустимого доказу та під час розгляду справи, не подала жодних клопотань про їх витребування.

Таким чином, суд доходить до висновку про відсутність підстав для визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витратипокладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 206, 259, 264 - 265 ЦПК України, ст. 1217, ст.ст. 1222, 1223, 1269, ст. 1270, ст. 1272 ЦК України, суд,

у х в а л и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Полонської міської ради Шепетівського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Судові витрати покласти на позивачку.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду учасниками справи може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_3 ;

Відповідач: Полонська міська рада Шепетівського району Хмельницької області, м.Полонне, вул. Л. Українки, 114 Шепетівського району Хмельницької області, поштовий індекс 30501, .

Повне рішення складено 29.05.2025.

Суддя Сергій ІЛЛЮК