Доманівський районний суд Миколаївської області
Справа № 475/178/25
Провадження № 2/475/214/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2025смт. Доманівка

Доманівський районний суд Миколаївської області у складі:

головуючого судді Кащак А.Я.,

за участі секретаря судового засідання Куш О.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Другий відділ Державної виконавчої служби у Вознесенському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Доманівського районного суду Миколаївської області перебуває цивільна справа позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Другий відділ Державної виконавчої служби у Вознесенському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

17.02.2025 року відкрите провадження у справі, постановлено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначене судове засідання у справі та наданий сторонам строк для подання заяв по суті справи.

За наслідками судового засідання 04.04.2025 року розгляд справи відкладено на 02 травня 2025 року про що 04.04.2025р. постановлено відповідну ухвалу, якою визнано явку позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 в судове засідання, призначене на 02 травня 2025 року до 11 год. 00 хв. - обов`язковою.

Позивач та відповідач в судове засідання 02.05.2025 року не з`явилися. Судове засідання з розгляду справи по суті відкладено судом на 11:00 год. 29 травня 2025 року та повторно визнано явку позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 в судове засідання, призначене на 11 годину 00 хвилин 29 травня 2025 року - обов`язковою.

В судове засідання 29.05.2025 року сторони ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не з`явились, повідомлялись про час та місце слухання справи належним чином, причини неявки суду не відомі.

Поряд з цим, представник позивача адвокат Глушич І.І., в судовому засіданні пояснила, що її довірительці ОСОБА_1 відомо про наявність ухвали суду, якою її явку визнано обов`язковою, однак остання не бажає брати участі в судових засіданнях та надавати пояснення, оскільки тривалий час перебуває за межами України та повертатися не планує. Водночас, повідомила, що її відомо, що відповідач перебуває в Закарпатській області, причини його неявки в судове засідання її не відомі.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступних висновків.

Згідно з ч.1 ст.44 ЦПК України особи, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно ч. 3ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог ч.3 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, виходячи з положень ст.ст.223, 257 ЦПК України, позовна заява залишається судом без розгляду у разі сукупності певних умов, а саме: належне повідомлення позивача про час та місце проведення судового розгляду; позивач повторно не з`явився у судове засідання; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

При наявності сукупності зазначених умов, причини повторної неявки у судове засідання позивача, який належним чином був повідомлений про місце і час слухання справи, правового значення не мають.

Поважність причини неявки позивача враховується при першій неявці.

Зважаючи на вказані норми закону та їх роз`яснення слід вважати, що суд при першій неявці позивача позбавлений можливості розгляду справи за відсутності позивача (його представника) у судовому засіданні у випадку належного повідомлення позивача про час та місце судового розгляду та за відсутності його заяви про розгляд справи у його відсутності, натомість в змозі відкласти розгляд справи. При повторній же неявці позивача (його представника) у випадку належного повідомлення про час та місце судового розгляду та за відсутності заяви про розгляд справи у відсутності позивача, суд позбавлений можливості розгляду справи, відкладення розгляду, незважаючи на причини неявки та зобов`язаний залишити позовну заяву без розгляду.

Тобто, позовна заява при повторній неявці в судове засідання належним чином повідомленого позивача залишається без розгляду, незалежно від причин його неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Слід відзначити, що у позовній заяві поданій до суду вказано місце реєстрації та проживання позивача ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 . На вказану адресу суд направляв позивачу ухвалу суду від 17.02.2025р. про відкриття провадження у справі №474/178/25.

У зв`язку із необхідністю отримання пояснень сторони позивача та відповідача, ухвалою суду від 04.04.2025р. визнано явку позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 в судове засідання - обов`язковою та відкладено судове засідання на 02 травня 2025 року.

Супровідним листом від 07.04.2025р. Доманівським районним судом Миколаївської області на зазначену у позовній заяві адресу проживання позивача направлено копію ухвали суду від 04.04.2025р., про визнання її явки в судове засідання на 02.05.2025р. обов`язковою.

Однак, поштове повідомлення повернулося підприємством зв`язку із довідкою про невручення за закінчення терміну зберігання.

У зв`язку із необхідністю отримання пояснень сторони позивача та відповідача, ухвалою суду від 02.05.2025р., визнано явку позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 в судове засідання - обов`язковою та відкладено судове засідання на 29 травня 2025 року.

Також, супровідним листом від 05.05.2025р. Доманівським районним судом Миколаївської області на зазначену у позовній заяві адресу реєстрації (проживання) позивача направлено копію ухвали суду від 02.05.2025р., про визнання її явки в судове засідання на 29.05.2025р. обов`язковою.

Однак, поштове повідомлення повернулося підприємством зв`язку із довідкою про невручення за закінчення терміну зберігання.

При цьому, суд враховує висновки Великої Палати Верховного Суду, висловленні в постанові від 25.04.2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18), що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення позивача належним. При цьому отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю суду, а тому не може свідчити про неправомірність таких дій, обов`язок суду повідомити полягає у тому, щоб інформувати учасника про засідання, а не забезпечити його участь в цьому засіданні.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 26 квітня 2007 року у справі Олександр Шевченко проти України зазначено: (…) сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм провадження (…).

Як встановлено судом, ОСОБА_1 знала про те, що на розгляді Доманівського районного суду Миколаївської області перебуває дана цивільна справа за її позовом до ОСОБА_2 , однак не зважаючи на обізнаність нею щодо наявності ухвали суду про визнання її явки обов`язковою, не вчиняла жодних дій для реалізації наданих її законом прав та обов`язків позивача по справі.

Слід відзначити, що сторона позивача, яка переважно найбільш зацікавлена у розгляді справи, повинна демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків.

Належне повідомлення сторони позивача вдруге поспіль про судове засідання, її неявка у таке, відсутність у справі заяви про розгляд справи за відсутності сторони позивача, у відповідності до ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, позбавляє суд можливості для проведення розгляду справи чи відкладення розгляду справи незалежно від причин неявки, зобов`язуючи залишити позовну заяву без розгляду.

Наслідки, передбачені ч.5 ст.223 ЦПК України та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України застосовуються судом в усіх випадках повторної неявки позивача до суду, незалежно від поважності причин його відсутності.

Такий наслідок неявки позивача є імперативним, тобто застосовується в усіх випадках повторної неявки, незалежно від того чи є можливість вирішити спір по суті.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободкожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 червня 2021 року по справі справа № 227/2751/19 (провадження № 61-16065св20) зазначено, що: «процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть за наявності доказів поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду.

Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. […] У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що «залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 01.12.2021 р. в справі № 357/5928/20, від 29.11.2021 р. в справі № 552/6333/19.

На підставі викладеного, враховуючи, що сторона позивача, явка якої визнана обов`язковою в судові засідання, повторно не з`явилась до суду, доказів на підтвердження поважності суду надано не було, чим сторона позивача зловживає процесуальними правами та затягує розгляд справи, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленої сторони позивача.

Залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку згідно ч. 2ст. 257 ЦПК України.

Враховуючи, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду, то суд вважає за не необхідне повернути витребовувані у даній справі докази, а саме повернути Другому відділу державної виконавчої служби у Вознесенському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) справу виконавчого провадження ВП №41578385.

Керуючись ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257, ст.ст.258-261, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Другий відділ Державної виконавчої служби у Вознесенському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Справу виконавчого провадження номар за АСВП: 41578385 про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліментів на утримання сина ОСОБА_3 за виконавчим листом №475/1636/13-ц від 15.01.2014 року повернути Другому відділу державної виконавчої служби у Вознесенському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) (55002, Миколаївська область, Вознесенський район, місто Південноукраїнськ, бульвар Квітковий, будинок 4, корпус 4).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Ухвала набирає чинності після закінчення терміну на апеляційне оскарження, а у випадку її оскарження після розгляду апеляційної скарги судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали виготовлено 29.05.2025 року.

Головуючий суддя А.Я.КАЩАК