Справа № 351/1467/24
Провадження № 2-о/342/17/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2025 року м. Городенка

Городенківський районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Федів Л.М.

присяжних Кіндрачук Г.М., Болеховської Н.Р.,

за участю секретаря судового засідання Матієк І.П.,

представника особи стосовно якої подано заяву про визнання її недієздатною ОСОБА_1 - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городенка цивільну справу за заявою ОСОБА_3 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна (заінтересована особа виконавчий комітет Заболотівської селищної ради як Орган опіки та піклування),

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_3 , житель АДРЕСА_1 звернувся в Снятинський районний суд Івано-Франківської області з заявою, в якій просив визнати недієздатним ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановити опіку над ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та призначити його опікуном - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Заінтересована особа: Виконавчий комітет Заболотівської селищної ради як Орган опіки та піклування, місцезнаходження: пл. С.Бандери, 3 с. Заболотів Коломийського району Івано-Франківської області.

Розпорядженням голови Снятинського районного суду Івано-Франківської області І.Сегін від 30 липня 2024 року, справу передано до Городенківського районного суду Івано-Франківської області.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду вказаної цивільної справи визначено суддю Федів Л.М.

Ухвалою судді Городенківського районного суду Івано-Франківської області від 15 серпня 2024 року прийнято справу до свого провадження та відкрито провадження по даній цивільній справі.

В судові засіданні 03.10.2024 та 05.11.2024 заявник ОСОБА_3 та предстаник заінтересованої особи виконавчого комітету Заболотівської селищної ради як Орган опіки та піклування не з`явилися.

Заявником ОСОБА_3 та його представником - адвокатом Ломничук Ю.Ю. подано заяви про проведення судового засідання та вирішення клопотання про призначення у справі судово-психіатричної експертизи без участі заявника та його представника.

У зв`язку з тим, що статтею 299 ЦПК України встановлено, що справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування, ухвалою суду від 05 листопада 2024 року розгляд справи за заявою ОСОБА_3 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна (заінтересована особа виконавчий комітет Заболотівської селищної ради як Орган опіки та піклування) було відкладено та повідомлено ОСОБА_3 та заінтересовану особу: виконавчий комітет Заболотівської селищної ради як Орган опіки та піклування, що наступне судове засіданні по даній справі відбудеться 10:45 год. 26.11.2024.

Однак, в судові засідання 26.11.2024, 07.12.2024, 14.01.2025, 04.02.2025, 27.02.2025, 25.03.2025, 08.04.2025, 07.05.2025 та 27.05.2025 заявник ОСОБА_3 та його предстаник жодного разу не з`явилися, хоча про розгляд справи були повідомлені належним чином у встановленому ЦПК України порядку. Заявник був повідомлений, шляхом надсилання йому судових повісток про виклик до суду на адресу вказану у поданій ОСОБА_3 заяві, які повертались до суду без вручення адресату із відміткою Укрпошти повертається «за закінченням терміну зберігання», а також шляхом надсилання йому SMS - повідомлення щодо документу "Судова повістка про виклик до суду" на номер телефону, який вказаний ОСОБА_3 у поданій ним заявці. Предстаник заявника - адвокат Ломничук Ю.Ю. про розгляд справи повідомлений через систему "Електронний суд".

Від заінтересованої особи виконавчого комітету Заболотівської селищної ради як Орган опіки та піклування надійшов лист, в якому орган опіки просив розгляд даної справи провести без їх участі.

Предстаник особи стосовно якої подано заяву про визнання її недієздатною ОСОБА_1 - ОСОБА_2 зазначив, що із ОСОБА_1 , інтереси якого він представляє, йому не представилось можливості поспілкуватися, оскільки контактний номер телефону, який вказаний для зв`язку із ОСОБА_1 , належить заявнику ОСОБА_3 . Однак, ОСОБА_3 на телефонні дзвінки не відповідає, на зв`язок не виходить, документи, які необхідні для призначення та проведення судово-психіатричної експертизи на подає. У зв`язку з цим, оскільки заявник в судове засідання в черговий раз не з`явився, а відповідно до ст. 299 ЦПК України розгляд справ про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною здійснюється за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування, то слід залишити подану заяву ОСОБА_3 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна (заінтересована особа виконавчий комітет Заболотівської селищної ради як Орган опіки та піклування), без розгляду.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника особи стосовно якої подано заяву про визнання її недієздатною ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , суд приходить до наступного.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст.13 ЦПК Українисуд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Статтею 299 ЦПК України встановлено, що справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 в судові засідання 26.11.2024, 07.12.2024, 14.01.2025, 04.02.2025, 27.02.2025, 25.03.2025, 08.04.2025, 07.05.2025 та 27.05.2025 не з`явився, хоча про розгляд справи був повідомлений належним чином у встановленому ЦПК України порядку, причин неявки не повідомив.

З метою встановлення місцезнаходження заявника ОСОБА_3 для належного його повідомлення про розгляд справи, судом надсилався запит до ІНФОРМАЦІЯ_3 для надання інформації чи перебуває громадянин ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_1 , у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан.

Із відповіді ІНФОРМАЦІЯ_3 №208 від 16.01.2025 слідує, що військовозобов`язаний ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_1 призваний ІНФОРМАЦІЯ_4 на військову службу під час мобілізації 17.06.2022 у військову частину НОМЕР_1 .

Інформацією військової частини НОМЕР_1 Міністерства Оборони України стверджується, що ОСОБА_3 призупинено військову службу у Збройних Силах України та виключено зі списків особового складу військової частини НОМЕР_1 з 30 жовтня 2024 у зв`язку з внесенням відомостей до ЄРДР за №0001996 від 30.10.2024.

З викладеного слідує, що ОСОБА_3 не перебуває у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан, однак в судові засідання не з`явився, причин неявки не повідомив, хоча про розгляд справи був повідомлений належним чином.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/ 97- ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Також, як неодноразово зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явились в судове засідання без поважних причин.

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

В постанові від 28.03.2023р. по справі №711/7486/19, Верховний Суд вказав, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Тривала відсутність інтересу з боку заявника брати участь у судових засіданнях для належного та об`єктивного розгляду справи, свідчить про небажання останнього захищати свої процесуальні права. Заявник ОСОБА_3 був обізнаний про наявність його заяви в провадженні суду, однак ним не вжито будь-яких заходів для явки до суду.

При цьому, суд також наголошує, що особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду.

Відомостей про об`єктивну неможливість явки заявника ОСОБА_3 у судові засідання до суду не надходило та матеріали справи не містять, а його нез`явлення в судове засідання перешкоджає подальшому розгляду справи.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Повноваження суду залишити позов без розгляду не є дискреційним, а відноситься до імперативних, тобто в разі повторної неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, суд зобов`язаний залишити позов без розгляду. Такий висновок щодо застосування аналогічних норм ЦПК України 2004 року викладено в постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Відповідно до п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з вимогами процесуального закону суд не зобов`язаний самостійно з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо він не проінформував про причини неявки, які судом буде визнано поважними, або від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позов без розгляду.

Також вказані норми процесуального законодавства не містять вказівки і на те, що для визнання неявки в судове засідання повторною попередня неявка повинна бути такою, що відбулася лише з невідомих суду причин, або з причин, що визнані судом неповажними. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Такий правовий висновок, міститься у постанові Верховного Суду від 11 вересня 2020 року у справі № 740/1734/18, де залишаючи без змін судові рішення про залишення позову без розгляду, Верховний Суд вказав, що суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічні правові висновки викладено в постановах Верховного Суду від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 16 березня 2020 року у справі № 390/1076/18-ц, від 19 вересня 2018 року у справі 760/1143/16-ц, від 27 червня 2018 року у справі № 201/15122/15-ц.

Враховуючи вищевикладене та те, що належним чином повідомлений заявник ОСОБА_3 повторно не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини неявки, а згідно ст.299 ЦПК України розгляд справ про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною здійснюється за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування, у зв`язку з цим, нез`явлення заявника перешкоджає подальшому розгляду справи, суд дійшов до висновку про наявність підстав для залишення заяви ОСОБА_3 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна (заінтересована особа виконавчий комітет Заболотівської селищної ради як Орган опіки та піклування), без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст.258, 260, 352-354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_3 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна (заінтересована особа виконавчий комітет Заболотівської селищної ради як Орган опіки та піклування) - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику його право після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, що є датою її ухвалення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного тексту ухвали суду.

Повний текст ухвали складений 29.05.2025.

Суддя: Федів Л. М.

Присяжні Кіндрачук Г.М.,

Болеховська Н.Р.