Справа №296/3772/25
УХВАЛА

20.05.2025 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду міста Житомира Кузнєцов Д.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальність «Іннова-Тек» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з указаним позовом, в якому просить стягнути з відповідача на свою користь заборгованість по заробітній платі, компенсацію за невикористану відпустку, середній заробіток за період затримки розрахунку з ОСОБА_1 та компенсацію втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням строків її виплати.

Пред`явлена заява підлягає залишенню без руху, оскільки виявлено недоліки, які перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку (п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

В порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить ціни позову.

Таким чином, позивачу необхідно вказати ціну позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Із матеріалів позовної заяви слідує, що предметом спору у цій справі є, зокрема, майнові вимоги про стягнення середнього заробітку.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах виключно про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Згідно із правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року в справі № 755/12623/19 (провадження № 14-47цс21), позивачі звільнені від сплати судового збору за вимогою про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, оскільки середній заробіток за частиною другою статті 235 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) за своїм змістом є заробітною платою, право на отримання якої виникло у працівника, який був незаконно позбавлений можливості виконувати свою трудову функцію з незалежних від нього причин, оскільки особа поновлюється на роботі з дня звільнення, тобто вважається такою, що весь цей час перебувала в трудових відносинах.

Також Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові зазначила, що на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні відповідно до статті 117 КЗпП України пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону, не поширюється.

За цивільним процесуальним законодавством при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. З огляду на викладене, позивач не звільняється від сплати судового збору в частині позовних вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За перелічених обставин, з урахуванням Порядку нарахування середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100, та за розрахунком суду середньоденний заробіток ОСОБА_1 становить 293,18 грн. Таким чином, суд, керуючись наданим йому правом, попередньо визначає суму судового збору, що підлягає сплаті за вимогу майнового характеру про стягнення середнього заробітку в розмірі 1 211,20 грн. Отже, позивачу рекомендується надати документ, що підтверджує сплату нею судового збору в сумі 1 211,20 грн. або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У відповідності до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху і надати строк для усунення наведених у ній недоліків

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальність «Іннова-Тек» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку залишити без руху, надати строк для усунення вищезазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Кузнєцов