Справа № 185/953/24
Провадження № 2-п/185/43/25
У Х В А Л А

за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення

22 травня 2025 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Болдирєвої У.М.

з участю секретаря судового засідання Бублик А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Павлограді Дніпропетровської області заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням від 31 березня 2025 року задоволено позов Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» заборгованість за кредитним договором № 3468 від 14 січня 2012 року, станом на 01 грудня 2023 року у розмірі 70571 (сімдесят тисяч п`ятсот сімдесят одна) грн 32 коп, яка складається з наступного:

- заборгованості за кредитом 49286 грн 07 коп.,

- заборгованості за процентами 21285 грн 25 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» судові витрати по сплаті судового збору у сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп.

28 квітня 2025 року ОСОБА_1 через свого представника адвоката Сікорську Ірину Станіславівну звернувся з заявою про перегляд заочного рішення від 31 березня 2025 року

Відповідач зазначає, що з матеріалами справи та заочним рішенням він ознайомився 15 квітня 2025 року. У судове засідання він не з`явився, оскільки не отримував судових повісток і не знав про перебування справи у провадженні суду. Проти вимог позивача він заперечує, посилаючись на їх недоведеність, а також на пропущення позивачем строку позовної давності.

У судове засідання учасники справи не з`явились, згідно з частиною 1 статті 287 ЦПК України неявка учасників справи не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Як визначено частиною 1 статті 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином підставою для скасування заочного рішення є одночасне існування двох обставин поважної причини неявки відповідача у судове засідання, неповідомлення про причини неявки, неподання відзиву та посилання відповідача на докази, які не були досліджені судом і які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За даними сайту судової влади України, фізична особа ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС, дата реєстрації: 15 квітня 2025 року.

Однак станом на дату ухвалення заочного рішення 31 березня 2025 року відповідач не мав електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд». Місце проживання відповідача зареєстроване за адресою АДРЕСА_1 . (а.с.48)

Копія ухвали про відкриття провадження у справі та позовної заяви з додатками надсилалися відповідачу за адресою реєстрації, поштове відправлення повернуто з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». (а.с.63)

Згідно з пунктом 4 частини 8 статті 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання, що зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Отже відповідач вважається належно повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, причину неявки не повідомив, відзив не подав, тому 31 березня 2025 року суд ухвалив заочне рішення.

У заяві про скасування заочного рішення відповідач не посилається на докази, які не були досліджені судом при заочному розгляді справи.

Посилання відповідача про пропущення позивачем строку позовної давності не має значення для правильного вирішення справи, оскільки згідно виписки з особового рахунку, доданого до позовної заяви, відповідач здійснював платежі на погашення кредитної заборгованості до 22 липня 2020 року, а відповідно до положень статті 264 Цивільного кодексу України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку, після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.

Крім того, починаючи з 12 березня 2020 року на території України був встановлений карантин, який неодноразово продовжувався та був скасований 01 липня 2023 року.

За змістом пункту 12 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк загальної позовної давності, визначений статтею 257 ЦК України (три роки) продовжується на строк дії такого карантину.

24 лютого 2022 року в Україні введений правовий режим воєнного стану, який триває до теперішнього часу.

Згідно пункту 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану.

Тому відсутні підстави для застосування позовної давності до позовних вимог, які пред`явлені 24 січня 2024 року.

Зважаючи на викладене, підстави для скасування заочного рішення відсутні. Згідно з частиною 4 статті 287 ЦПК України відповідач має можливість оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись статтями 274, 287, 288 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 31 березня 2025 року за позовом Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № 3468 від 14 січня 2012 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не підлягає оскарженню.

Заочне рішення може бути оскаржене в в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя У.М. Болдирєва