Справа № 523/8403/25
Провадження №2-о/523/310/25
У Х В А Л А

"13" травня 2025 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Середа І.В. розглянувши матеріли цивільної справи за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 звернувся до Суворовського районного суду м. Одеси із заявою в порядку окремого провадження в якій просить:

встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та був батьком заявника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 - був народженим в селі Петрівка Аккерманського повіту та батьками якого були (мовою оригіналу) ОСОБА_3 » та законна його дружина « ОСОБА_4 , що зафіксовано у архівній довідці Державного архіву Одеської області №1131/06-21 від 05.03.2024,

встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та був батьком заявника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 зазначився в списках мешканців, що проживають в с.Петроаса (зараз село Петрівка, Білгород-Дністровського району, Одеської області) та отримав румунське підданство в 1935 році, що зафіксовано в архівній довідці КУ «Ізмаїльський архів» №3-С/1 від 20.03.2024 року.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.05.2025р. розподілена на головуючу суддю Середу І.В. та передана для розгляду 09.05.2025р.

Суддя, дослідивши матеріали справи дійшов наступного висновку.

Нормами ч.1 ст.4 ЦПК України закріплено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч.1 ст.293 ЦПК окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Тлумачення ч.1 ст.293 ЦПК свідчить, що суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, з метою підтвердження наявності або відсутності таких фактів.

Велика Палата Верховного Судув своїй постанові від 10.04.2019р у справі №320/948/18 зробила висновок про те, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх установлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішення спору про право.

13 грудня 2023 року Верховний Суд у своїй постанові у справі № 290/1005/22 зазначив пронеможливість встановлення в судовому порядку фактів щодо належності осіб до певної національності та такий спір не підлягає розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, а й у судовому порядку взагалі.

Статтею 315 ЦПК визначено перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які підлягають розгляду судом у порядку окремого провадження. Даний перелік не є вичерпним, і у судовому порядку можуть бути встановлені й інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Порядок внесення змін в записи актів громадянського стану передбачений законом «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» від 1.07.2010 та правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання. Вказані норми передбачають, що внесення змін у записи актів громадянського стану при наявності достатніх підстав і при відсутності спору між заінтересованими особами провадяться органами реєстрації актів громадянського стану. Відмова органів реєстрації актів громадянського стану виправити або змінити запис може бути оскаржена до суду.

Відповідно до стст.4, 26 закону «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» від 1.07.2010 (в редакції закону від 12.02.2015 №191-VІІІ) органи державної реєстрації актів цивільного стану (центральний орган, відділи державної реєстрації актів цивільного стану головних управлінь юстиції в областях, районних у містах, міськрайонних управлінь юстиції належать до органів виконавчої влади. Дії або бездіяльність працівника органу державної реєстрації актів цивільного стану можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації актів цивільного стану, Міністерства закордонних справ та/або до суду.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 ЦПК суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Аналіз зазначеного свідчить про те, що у разі коли у виданих документах (свідоцтва, паспорт тощо) існують розбіжності у написанні ПІБ особи, та установи які їх видали не можуть виправити допущені в них помилки, особи, заінтересовані у підтвердженні факту перебування у родинних відносинах з такими особами мають право звернутись до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. При розгляді цих справ суд установлює саме родинні відносини між фізичними особами, а не тотожність осіб, які неоднаково названі у різних документах.

При вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність.

Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу.

Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито закриває провадження у ній.

Із змісту заяви видно, що заявник просить встановити факт тотожності особи, а саме, що є однією і тією ж особою, що суперечить вимогам ст.315 ЦПК.

З огляду на викладене, подана заява про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме тотожність особи, не підлягає судовому розгляду в окремому провадженні.

Наведене виключає можливість розгляду заяви про встановлення факту тотожності особи зокрема, факт що ОСОБА_2 і ОСОБА_2 є одною і тією ж особою.

А вимога про встановлення факту, що ОСОБА_2 значився в списках мешканців, що проживають в с.Петроаса (зараз село Петрівка, Білгород-Дністровського району, Одеської області) та отримав румунське підданство в 1935 році, що зафіксовано в архівній довідці КУ «Ізмаїльський архів» №3-С/1 від 20.03.2024 року, і необхідний для встановлення його походження, а саме громадянства, взагалі не підлягає розгляду в судовому порядку.

Отже, зазначене є підставою для відмови у відкритті провадження в справі на підставі п.1 ч.1 ст.186 ЦПК.

Згідно з п.1 ч.1 ст.186 ЦПК суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України,

УХВАЛИВ

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її складення.

Ухвала суду складена та підписана 13 травня 2025р.

Суддя