ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 605/474/24Головуючий у 1-й інстанції Ковтунович О.В.
Провадження № 22-ц/817/621/25 Доповідач - Костів О.З.
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

27 травня 2025 р. м. Тернопіль

Тернопільський апеляційний суд в складі:

головуючого - Костів О.З.

суддів - Гірський Б. О., Хома М. В.,

при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал», в інтересах якого діє Тараненко Артем Ігорович, на рішення Шумського районного суду Тернопільської області від 27 березня 2025 року в цивільній справі №605/474/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

30 квітня 2025 року ТОВ «Юніт Капітал», в інтересах якого діє Тараненко А.І., звернулось з апеляційною скаргою на рішення Шумського районного суду Тернопільської області від 27 березня 2025 року в цивільній справі №605/474/24 за позовом ТОВ «Юніт Капітал» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором. При цьому строк на апеляційне оскарження пропущено.

Згідно із положенням ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Аналіз матеріалів справи свідчить, що повний текст оскаржуваного рішення суду складено 27 березня 2025 року.

Таким чином, останнім днем строку на апеляційне оскарження судового рішення є 28 квітня 2025 року.

В силу положення ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвалою Тернопільського апеляційного суду від 05 травня 2025 року витребувано з Шумського районного суду Тернопільської області матеріали цивільної справи №605/474/24 за позовом ТОВ «Юніт Капітал» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

З матеріалів справи вбачається, що згідно з довідкою про доставку електронного документу, рішення від 27 березня 2025 року по справі №605/474/24 було доставлено одержувачу ТОВ «Юніт Капітал» до електронного кабінету 27 березня 2025 року о 19 год 31 хв.

Таким чином, строк, протягом якого ТОВ «Юніт Капітал» на підставі п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України мало право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Шумського районного суду Тернопільської області від 27 березня 2025 року, сплинув 28 квітня 2025 року.

В апеляційній скарзі скаржник щодо пропущеного строку на апеляційне оскарження зазначає, що ТОВ «Юніт Капітал» не мало змоги подати апеляційну скаргу у встановлений законом строк у зв`язку з тим, що з оскаржуваним рішенням суду ознайомилися лише 10 квітня 2025 року в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Ухвалою Тернопільського апеляційного суду від 15 травня 2025 року вказані причини пропуску строку визнано неповажними, апеляційну скаргу залишено без руху та надано апелянту строк для подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин пропуску такого строку.

Роз`яснено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 ЦПК України.

Постановляючи вказану ухвалу, апеляційний суд виходив із того, що не заслуговують до уваги твердження апелянта про те, що ним не отримано повний текст оскаржуваного судового рішення, оскільки таке судове рішення було доставлено одержувачу ТОВ «Юніт Капітал» до електронного кабінету 27 березня 2025 року о 19 год 31 хв.

23 травня 2025 року на адресу Тернопільського апеляційного суду надійшла заява ТОВ «Юніт Капітал» про усунення недоліків, в якій апелянт звертається з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження. Зазначає, що пропуск строку на апеляційне оскарження обумовлений наявністю об`єктивних та незалежних від апелянта обставин, які унеможливлювали своєчасне подання апеляційної скарги. У період, коли спливав строк апеляційного оскарження, мали місце масовані обстріли території м.Києва, що призвели до відключення електропостачання, перебоїв у роботі мобільного зв`язку, інтернету та недоступності електронних сервісів, у тому числі підсистеми «Електронний суд». Багато установ і підприємств не функціонували або працювали в обмеженому режимі, що унеможливлювало доступ до засобів подання апеляційної скарги як в електронній, так і в паперовій формі. Після часткової стабілізації ситуації апелянт негайно здійснив усі можливі дії для подання апеляційної скарги. У зв`язку з цим, строк було пропущено з поважних причин та вказані обставини підтверджується належними доказами.

Однак, жодних доказів на підтвердження вказаного до клопотання апелянтом не долучено.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст.44 ЦПК України).

Водночас особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту скарги, в тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

Поважність причин пропуску строку є оціночним поняттям та має встановлюватися в кожному окремому випадку на підставі відповідних доказів, які у свою чергу, в розумінні ст.127 ЦПК України, оцінюються судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», та ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Крім того, відповідач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі.

Вирішення судом питання про наявність або відсутність підстав для поновлення строку на оскарження судових рішень в кожній конкретній справі залежить від вказаних у відповідній заяві причин, підтверджених належними доказами.

Лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку на апеляційне оскарження з поважних причин. При цьому суд може встановити наявність таких перешкод за умови подання відповідних доказів особою, яка пропустила процесуальний строк та клопоче про його поновлення.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

За усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною.

Саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу такого органу, що, в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

Аналогійний висновок викладений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду 06 лютого 2025 року у справі № 520/33364/23.

Отже, наведені апелянтом причини пропуску строку не можуть бути визнані поважними, оскільки апелянтом не доведено, що вони носили постійний, безперервний характер чи непереборно перешкоджали йому подати апеляційну скаргу протягом визначених законом 30-ти днів.

Доводи апелянта про те, що була недоступна підсистема «Електронний суд» та посилання на те, що багато установ і підприємств не функціонували або працювали в обмеженому режимі, що унеможливлювало доступ до засобів подання апеляційної скарги як в електронній, так і в паперовій формі, апеляційний суд відхиляє, оскільки жодних доказів на підтвердження вказаного не долучено.

Крім того у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 червня 2024 у справі № 559/2655/23 сформульовано висновок, що «застосування аварійних відключень електроенергії, тривала відсутність електропостачання не можуть бути обґрунтованими підставами для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки воєнний стан на території України оголошено 24 лютого 2022 року і з цього часу відбуваються масовані ракетні обстріли російською федерацією населених пунктів України, в тому числі об`єктів критичної інфраструктури, проте такі атаки не проводяться щодня, оскільки це складний логістичний процес. Разом із цим, судочинство в Україні продовжує здійснюватися у встановленому Законом порядку. Не було встановлено в Україні й повного припинення роботи банківських устав, комунальних служб та/або поштового зв`язку».

Апеляційний суд наголошує, що звернення із апеляційною скаргою є суб`єктивною дією заявника, який зацікавлений в апеляційному перегляді судового рішення та залежить від його волевиявлення.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту такої скарги, а також процесуальних строків її подання.

Доказів, які б свідчили про добросовісну реалізацію ТОВ «Юніт Капітал» своїх процесуальних прав та належне виконання процесуальних обов`язків, зокрема вчинення всіх можливих та залежних від неї дій, спрямованих на своєчасне подання апеляційної скарги, апелянт не надав.

Отже, наведені заявником причини пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення не дають достатніх підстав для визнання їх поважними.

Відповідно до ч.4 ст.357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Згідно п.4 ч.1 ст.358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи вищенаведене, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст.ст.357, 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції,

У Х В А Л И В:

У відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал», в інтересах якого діє Тараненко Артем Ігорович, на рішення Шумського районного суду Тернопільської області від 27 березня 2025 року в цивільній справі №605/474/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: