Ухвала

19 травня 2025 року

м. Київ

справа № 754/947/22

провадження № 61-5906сво23

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Грушицького А. І. (суддя-доповідач),

суддів: Гулька Б. І., Крата В. І., Луспеника Д. Д., Синельникова Є. В., Фаловської І. М., Червинської М. Є.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє у своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації,

розглянувши у порядку письмового провадженнякасаційну скаргу ОСОБА_1 , подану її представником Горлатим Олександром Васильовичем , на ухвалу Київського апеляційного суду від 06 березня 2023 року у складі колегії суддів Березовенко Р. В., Лапчевської О. Ф., Мостової Г. І.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє у своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 , третя

особа - Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування жилим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача

У січні 2022 року ОСОБА_1 через свого представника звернулась до суду із вказаним позовом, у якому просила встановити порядок користування жилим приміщенням, а саме - квартирою АДРЕСА_1 (далі - спірне жиле приміщення), у наступний спосіб:

- виділити у користування їй кімнату площею 14,9 кв. м у спірному жилому приміщенні;

- виділити ОСОБА_2 кімнату площею 16,9 кв. м у спірному жилому приміщенні;

- залишити у спільному користуванні обох: кімнату площею 9,9 кв. м, коридор площею 12,3 кв. м, кухню площею 7,0 кв. м, ванну кімнату площею 2,5 кв. м, вбиральню площею 1,1 кв. м та комору площею 1,1 кв. м.

Стислий виклад змісту рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Деснянський районний суд міста Києва ухвалою від 20 вересня 2022 року відмовив у задоволенні клопотання ОСОБА_3 щодо зупинення провадження у справі через перебування ОСОБА_2 у складі Збройних Сил України (далі - ЗСУ), оскільки надані суду копія повістки про виклик ОСОБА_2 до військкомату на 12 вересня 2022 року для уточнення облікових даних та копія військового квитка ОСОБА_2 з відміткою

від 14 вересня 2022 року про те, що він є військовозобов'язаним, не доводять факт перебування його у ЗСУ.

Деснянський районний суд міста Києва рішенням від 20 вересня 2022 року позов задовольнив та встановив запропонований позивачем порядок користування спірним жилим приміщенням, вирішив питання розподілу судових витрат.

Ухвалою від 06 березня 2023 року Київський апеляційний суд зупинив провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 20 вересня 2022 року до припинення перебування ОСОБА_2 у складі ЗСУ.

Апеляційний суд виходив з вимог пункту 2 частини першої статті 251 та пункту 2 частини першої статті 253 ЦПК України, отримавши докази перебування ОСОБА_2 у статусі солдата на військовій службі у військовій частині

з 16 вересня 2022 року.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У квітні 2023 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , подана її представником - адвокатом Горлатим О. В., на ухвалу Київського апеляційного суду від 06 березня 2023 року, у якій вона, посилаючись на порушення апеляційним судом процесуальних норм, просить скасувати це судове рішення та направити справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду. Касаційна скарга також містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження зазначеної ухвали апеляційного суду.

Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Посилаючись на правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 09 листопада 2022 року у справі № 753/19628/17, ОСОБА_1 стверджує, що зазначена довідка від військової частини, як й інші надані відповідачем документи з цього питання, не підтверджує наявності підстави для зупинення провадження у справі, яка передбачена пунктом 2 частини першої статті 251 ЦПК України.

Позиція інших учасників справи

Відзив на касаційну скаргу до Верховного Суду не надходив.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Верховний Суд ухвалою від 03 липня 2023 рокупоновив строк касаційного оскарження відповідного судового рішення та відкрив касаційне провадження у справі.

31 липня 2023 року справу розподілено колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в складі суддів: Пророка В. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Петрова Є. В.

Верховний Суд ухвалою від 28 квітня 2025 року призначив справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії із п'яти суддів.

Згідно із протоколом автоматизованого визначення складу колегії суддів

від 29 квітня 2025 року визначено такий склад колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду для розгляду справи: Пророк В. В. (суддя-доповідач), Грушицький А. І., Литвиненко І. В., Петров Є. В., Сердюк В. В.

Підстави та мотиви передачі справи на розгляд Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду

Передаючи справу на розгляд об`єднаної палати, колегія суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду задля розвитку судової практики вважає за необхідне відступити від правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 листопада 2022 року у справі № 753/19628/17, від 29 березня 2023 року у справі № 756/3462/20 (шляхом уточнення переліку можливих доказів) та від 13 березня 2025 року у справі № 557/1226/23, з приводу того, що доведення підстави застосування пункту 2 частини першої статті 251 ЦПК України можливе лише на підставі доказів залучення відповідної особи, військової частини, у якій вона проходить військову службу, до воєнних (бойових) дій у відповідному районі, а довідка військової частини про перебування військовослужбовця на військовій службі у цій частині під час дії воєнного стану, запровадженого Указом Президента України, складена відповідно до чинної інструкції з діловодства ЗСУ, зокрема за формою № 5, не є належним або достатнім доказом підстави застосування пункту 2 частини першої статті 251 ЦПК України.

Обґрунтовуючи наявність підстав для відступу від висновку у наведених постановах Верховного Суду, колегія суддів, серед іншого, посилається на те, що ЦПК України не ставить обов'язок суду щодо реалізації процесуальної норми пункту 2 частини першої статті 251 ЦПК України у залежність від предмету спору, характеру правовідносин сторін, з яких він виник. Зазначає, із посиланням на відповідні нормативні приписи, що будь-який військовослужбовець в Україні, мобілізований до ЗСУ, який здійснює військову службу у конкретній військовій частині під час воєнного стану, введеного Указом Президента України, є таким, що перебуває у штаті воєнного часу ЗСУ, які переведені на воєнний стан.

Позиція Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду

У частині другій статті 403 ЦПК України встановлено, що суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів, передає справу на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.

Тлумачення наведеної норми процесуального права свідчить про те,

що на розгляд об`єднаної палати може бути передана справа, якщо в аналогічній (подібній) справі викладено інший висновок щодо застосування норми права. Подібність правовідносин в іншій аналогічній справі визначається за їхніми елементами: суб`єктами, об`єктами та змістом (правами й обов`язками суб`єктів правовідносин).

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважає, що у цій справі відсутній предмет (об`єкт) для розгляду справи об`єднаною палатою, а справа підлягає поверненню на розгляд колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Згідно приписів пункту 2 частини першої статті 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі ЗСУ або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Аналогічні за змістом положення містяться також у пункті 3 частини першої статті 227 ГПК України та у пункті 5 частини першої статті 236 КАС України.

Перевіривши підстави та мотиви передачі справи на розгляд об`єднаної палати, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду виявив, що висновки Верховного Суду у складі колегій суддів інших касаційних судів, викладені у постановах за результатом касаційного перегляду ухвал апеляційних судів про зупинення апеляційного провадження у зв`язку із перебуванням сторони у справі у складі ЗСУ, є аналогічними до тих висновків Верховного Суду, із якими не погоджується колегія суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Так, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 11 березня 2025 року у справі № 904/4027/22 вказав на відсутність встановлених у справі обставин щодо переведення військової частини на воєнний стан, а також врахував реалізацію в апеляційному суді особою, яка перебуває у складі ЗСУ, своїх процесуальних прав як учасника судового розгляду через представника.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 25 квітня 2024 року у справі № 852/2а-1/24 (провадження № А/990/24) зазначив про необхідність під час вирішення питання щодо зупинення судового провадження з`ясувати чи перебуває особа у складі ЗСУ безпосередньо у військовій частині, яка переведена на воєнний стан та чи виконує вказана частина бойові завдання у зоні бойових дій, а також чи призвів призов особи на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період до об`єктивної неможливості брати участь у судовому провадженні.

При цьому Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду звертає увагу, що у наведених постановах касаційні суди, скасовуючи оскаржувані ухвали апеляційних судів про зупинення провадження у справі та направляючи справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду, посилаються також на те, що необґрунтоване зупинення провадження у справі може призвести до затягування строків її розгляду й перебування учасників справи у стані невизначеності, що свідчить про порушення положень частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, під час розгляду цієї справи може виникнути питання щодо відступу від висновків Верховного Суду у складі колегій суддів інших касаційних судів, що не належить до повноважень Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду.

Ураховуючи наведене, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає поверненню на розгляд колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у зв`язку відсутністю предмета (об`єкта) для перегляду.

Керуючись статтями 260, 403, 404 ЦПК України, Верховний Суд

у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Повернути справу № 754/947/22 запозовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє у своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування жилим приміщенням на розгляд колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню

не підлягає.

Головуючий А. І. Грушицький
Судді:Б. І. Гулько
В. І. Крат
Д. Д. Луспеник Є. В. Синельников
І. М. Фаловська М. Є. Червинська