ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6459/25 Справа № 185/559/25 Суддя у 1-й інстанції - Зінченко А. С. Суддя у 2-й інстанції - Халаджи О. В.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

26 травня 2025 року м.Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Халаджи О. В. розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 14 березня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди завданої ушкодження здоров`я,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 14 березня 2025 позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди завданої ушкодження здоров`я задоволено частково.

Із вказаним рішенням суду не погодилась представник відповідача ОСОБА_2 , та подала апеляційну скаргу, в якій просила відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги у зв`язку із веденням воєнного стану і необхідністю спрямуванням коштів на першочергові виплати: заробітну плату та заходи щодо функціонування паливно-енергетичного комплексу у період воєнного стану, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» знаходиться у вкрай важкому стані для оплати судового збору.

По вказаній скарзі не може бути відкрито апеляційне провадження у зв`язку з наступним:

З матеріалів справи вбачається, що 14 березня 2025 року було ухвалено оскаржуване рішення, копію якого ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» та представник ОСОБА_2 , отримали в електронному кабінеті 04.04.2025 року 20:15:55, що підтверджується відповідними довідками (а.с.90).

З апеляційною скаргою ОСОБА_2 звернулась до апеляційного суду 02 травня 2025 року, тобто протягом тридцяти днів з дня отримання копії повного тексту рішення, однак клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження заявлено не було.

Частиною 1 статті 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення по справі.

У частині 3 статті 136 ЦПК України закріплено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VІ "Просудовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:Розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в)одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або

дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав,відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно роз`яснень, викладених в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17 жовтня 2014 року № 10 відповідно до статті 8 Закону України № 3674-VI та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим інших правових підстав для звільнення скаржника від сплати судового збору за подання апеляційної скарги законом не передбачено.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Крім того, у статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони. Відповідачем не надано жодного документа, який б підтверджував його скрутний майновий стан.

За таких обставин в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Згідно п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до п/п 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, який набрав чинності 15 грудня 2017 рокуз апеляційної скарги на рішення суду судовий збір справляється в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

У п/п 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» зазначено, що за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання фізичною особою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09.11.2023 року № 3460-ІХ прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень.

Виходячи з наведеного, заявнику пропонується сплатити судовий збір в розмірі 1500 грн.за наступними реквізитами:

Отримувач: ГУК/Дн-кій обл/Шев.р/22030101

Код отримувача ЄДРПОУ: 37988155

Код банку отримувача: 899998

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Номер рахунку (IBAN): UA0004628

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10

цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпровський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст. 185 ЦПК України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» не подало заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження та не надало документів які б підтверджували їх скуртнє майнове становище в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги слід відмовити та залишити апеляційну скаргу без руху для сплати судового збору у розмірі 1500 грн. надання квитанції та заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження апеляційному суду десять днів з дня отримання копії цієї ухвали..

Керуючись ст. 185, 357, ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Павлоградського міськрайонного суду м. Дніпропетровська від 14 березня 2025 року залишити без руху.

Роз`яснити, що в разі не подання апеляційної скарги, яка за своєю формою відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України апеляційна скарга буде визнана не поданою та повернута, а у разі не подання доказів пропуску строку на апеляційне оскарження з причиною його пропускує підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Суддя О. В. Халаджи