Справа №305/971/25
Провадження по справі 2/305/430/25
22.05.2025. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
секретаря судового засідання Вербещука В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , що діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-
26.03.2025, ОСОБА_1 , що діє в інтересах ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги мотивує тим, що 27 жовтня 2020 року, позивачка ОСОБА_2 з відповідачем ОСОБА_3 , зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Дніпрорудненської міської ради Василівського району, Запорізької області, за актовим записом №58. Від спільного проживання у них народилася одна дитина: син, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає разом з позивачкою та перебуває на її повному утриманні та вихованні. Причиною розпаду сім`ї стало те, що у них різні характери та погляди на життя, у зв`язку з чим між ними часто виникали різного роду сварки та непорозуміння. Стверджує, що відповідач з часом змінив своє ставленняд позивачки, згодом взагалі покинув сім`ю та наданий час проживає у фактичному шлюбі з іншою жінкою. В свою чергу, позивачка також проживає у фактичному шлюбі з іншим чоловіком з яким бажає узаконити свої відносини. Зважаючи на вищенаведені обставини, вважає, що сім`я між ними розпалася остаточно, відновити її неможливо, шлюб носить тільки формальний характер, подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки. Враховуючи, доводи викладені у позовній заяві, позивачка наполягає на розірванні шлюбу та просить суд не надавати їм строк на примирення. Після розірвання шлюбу просить залишити шлюбне прізвище - ОСОБА_5 .
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М.О. від 28.03.2025 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін.
Позивачка ОСОБА_2 , в судове засідання повторно не з`явилася. Поряд з цим, в поданій позовній заяві в прохальній частині, позивачка просить розглянути справу без її участі та участі її представника. На задоволенні позову наполягає.
Відповідач, ОСОБА_3 , у судове засідання, повторно, не з`явився. Водночас, 29.04.2025, на адресу суду надіслав письмову заяву, у якій зазначає, що позовні вимоги визнає, на розірвання шлюбу погоджується та просить таке розглянути без його участі.
На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.
Дослідивши надані позивачкою письмові докази, заяву відповідача, суд, прийшов до наступного висновку.
Згідно частини 1 статті 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 27 жовтня 2020 року у виконавчому комітеті Дніпрорудненської міської ради Василівського району, Запорізької області, за актовим записом №58, що засвідчено Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 27.10.2020.
Від шлюбу у сторін народився син, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 .
Відповідно до ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз`ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Поряд з цим, у відповідності до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Із статті 56 СК України вбачається, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.
Позивачка, ОСОБА_2 , на задоволенні позову наполягає. Відповідач, ОСОБА_3 , позовні вимоги визнає, на розірвання шлюбу погоджується. Таким чином, враховуючи, що шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім`ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивачки та відповідача, порушує їх особисті інтереси, що має істотне значення.
Судом встановлено, що позивачка, ОСОБА_6 , як особа, яка змінила прізвище під час укладення шлюбу, заявила, що після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище ОСОБА_5 .
В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Судові витрати по справі позивачка залишає за собо.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Шлюб укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , зареєстрований у виконавчому комітеті Дніпрорудненської міської ради Василівського району, Запорізької області, за актовим записом №58 - розірвати.
Судові витрати залишити за позивачкою.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_6 ,залишити шлюбне прізвище ОСОБА_5 .
Відомості щодо учасників справи:
Позивачка, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН: НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає, як внутрішньо переміщена особа, за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідач, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживає, як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_4 .
Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча: М.О. Марусяк