справа № 492/545/25
провадження № 2/492/9/25
УХВАЛА

про повернення заяви без розгляду

27 травня 2025 року м. Арциз

Суддя Арцизького районного суду Одеської області Варгаракі С.М.,

ознайомившись із заявою представниці позивачки адвоката Нерушко Дар`ї Геннадіївни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в прядку спадкування за законом, -

встановив:

В провадженні Арцизького районного суду Одеської області знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в прядку спадкування за законом.

27 травня 2025 року на електрону пошту суду надійшла заява, подана представницею позивачки про її участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суддя розглядає заяву учасника справи, його представника про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду без повідомлення учасників справи, у зв`язку з чим судом, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Згідно з частиною 1 статті 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до частин 5, 6 статті 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Відповідно до пункту 10 Положення про ЄСІТС обов`язковість реєстрації Електронного кабінету в ЄСІТС для окремих категорій суб`єктів визначається процесуальним законодавством.

Згідно з пунктом 16 Положення про ЄСІТС процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС.

Тобто, адвокати, реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку, а тому адвокат Нерушко Д.Г., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , могла подати клопотання з процесуальних питань в письмовій формі або в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд».

Отже, надіславши заяву з процесуальних питань електронною поштою, не за допомогою підсистеми «Електронний суд», адвокат Нерушко Д.Г. використала спосіб звернення до суду, не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, сформульованим у постанові від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22, лише для фізичної особи, яка не має обов`язку зареєструвати електронний кабінет, належним і правомірним способом безпосереднього звернення до суду є подання процесуальних електронних документів через офіційну електронну адресу суду (див. mutatis mutandis пункти 8.7, 8.8, 8.9, 12.1-12.3 зазначеної постанови).

Таку ж позицію висловив Верховний Суд у постанові від 12 лютого 2025 року у цивільній справі № 944/6062/23.

Крім того, відповідно до статті 212 ЦПК України учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Як вбачається із заяви представниці позивачки, заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції надіслана до суду пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, тобто за один день до судового засідання без надання суду доказів надіслання копії заяви іншим учасникам справи

Відповідно до частини 4 статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З огляду на зазначене суддя дійшов висновку, що заяву представниці позивачки адвоката Нерушко Д.Г. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 14, 43, 182, 183, 212, 247, 259-260 ЦПК України, суд, -

постановив:

Заяву представниці позивачки адвоката Нерушко Дар`ї Геннадіївни про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції повернути без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Арцизького районного суду

Одеської області Варгаракі С.М.