РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.04.2025 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючої судді Шестакової Я.В.,

за участю секретаря Сивкович О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсон за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Корабельного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Одеса, третя особа Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області про зменшення розміру аліментів,-

ВСТАНОВИВ :

Позивач у грудні 2024 року звернувся до Херсонського міського суду Херсонської області з позовом до Корабельного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Одеса в якому просить суд зменшити розмір аліментів, які стягуються з ОСОБА_1 на підставі рішення Приморського районного суду м. Одеса від 15.02.2024 року, визначивши від грошового забезпечення, що включає в себе посадовий оклад, оклад за спеціальним званням, надбавку за вислугу років, надбавку за особливості проходження служби, премію, окрім додаткової винагороди, яку стягувати щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законної сили до повноліття дитини.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 15.02.2024 року рішенням Приморського районного суду м. Одеса вирішено стягувати з ОСОБА_1 аліменти на утримання ОСОБА_2 у розмірі з частки усіх видів заробітку, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Наразі з доходу позивача перераховується сума аліментів у розмірі від 9000 грн до 12500 грн. Позивач зазначив, що з матір`ю сина він не проживає, але бере активну участь у вихованні та утриманні сина, має нову сім`ю, планує одружуватися. Таким чином, оскільки вважає розмір аліментів завищеним, звернувся до суду із цим позовом.

Ухвалою суду від 16.12.2024 року цивільну справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 25.02.2025 року закриьто підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті.

11.02.2025 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву у якому зазначено, що відповідач позовні вимоги не визнає та просить відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки державним виконавцем було вжито усіх заходів для ефективного і своєчасного виконання вимог виконавчого листа.

Крім того, 17.03.2025 року від представника відповідача надійшла заява про заміну відповідача на належного, оскільки сторонами у виконавчому провадженні є боржник та стягувач, стягувачем у даному випадку є ОСОБА_3 , а тому вона є належним відповідачем у позові про зменшення розміру аліментів.

19.03.2025 року від ОСОБА_1 надійшли письмові заперечення на заяву відповідача де позивач зазначив, що заперечує щодо заміни відповідача на належного, оскільки у позовній заяві оскаржуються саме дії Корабельного ВДВС у м. Херсоні ПМУ МЮ щодо незаконного утримання аліментів з додаткової винагороди, яка передбачена постановою КМУ від 28.02.2022 року №168 та виплачується у період дії воєнного стану.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідив письмові докази, вивчив матеріали справи, встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.

Між сторонами виникли правовідносини, врегульовані нормами Сімейного кодексу України, зокрема, в частині обов`язку батьків утримувати дітей і його виконання.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеса від 15.02.2024 року справа № 522/22060/23 позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини задовольно. Стягнуто з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНКОПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНКОПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) аліменти на утримання малолітнього сина ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) у розмірі 1/4 частки з усіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дати пред`явлення позову і до досягнення дитиною повноліття, тобто з 09 листопада 2023 року до ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Постановою державного виконавця Корабельного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Залізнюка О.В. відкрито виконавче провадження №.04.2024 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання малолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 у розмірі частки з усіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дати пред`явлення позову і до досягнення дитиною повноліття, тобто з 09.11.2023 року до ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Постановою державного виконавця Корабельного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Залізнюка О.В. від 29.04.2024 року у ВП №74767199 звернуто стягнення на доходи ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789ХІІ (78912) від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Відповідно до вимог ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно ст. 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватись як аліменти на дитину, визначається судом.

Статтею 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Аналіз цієї норми права дає підстави для висновку що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів.

При визначенні розміру аліментів суд також має враховувати положення ст. 182 СК України, стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

За правилами ст. 191 СК України, лише для стягнення аліментів встановлено час, з якого вони присуджуються, а зменшення розміру аліментів відбувається за загальними правилами, а саме з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного суду України №3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили.

Верховний Суд України під час розгляду цивільної справи № 6-143цс13 на основі аналізу ст.ст. 181, 192 СК України зазначив, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. У зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

Під час розгляду цивільної справи № 640/16750/16-ц (постанова від 25.04.2018р.) Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі вказав, що при розгляді позовів, заявлених з зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки стаття 192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (стаття 182 СК України «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», стаття 183 СК України «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», стаття 184 СК України «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»).

Судом встановлено, що аргументи позивача, викладені у позовній заяві фактично зводяться до оскарження дій державного виконавця щодо утримання аліментів з додаткової винагороди, яка передбачена постановою КМУ від 28.02.2022 року №168 та виплачується у період дії воєнного стану.

З приводу зазначеного, суд наголошує, що оскарження дій державних виконавців, чи інших посадових осіб органу державної виконавчої служби або приватного виконавця, передбачене Розділом VII ЦПК України.

Зокрема статтею 447 ЦПК України, передбачено, що сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи орану державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 925/1265/16). При цьому під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів на стільки, на скільки це можливо.

Вирішуючи цивільний спір, суд з`ясовує, чи існує у позивача право або законний інтерес; якщо так, то чи має місце його порушення, невизнання або оспорювання відповідачем; якщо так, то чи підлягає право або законний інтерес захисту і чи буде такий захист ефективний за допомогою того способу, який визначено відповідно до викладеної в позові вимоги. В іншому випадку у позові слід відмовити.

Спосіб захисту - це матеріально-правовий засіб примусового характеру, за допомогою якого відбувається відновлення/визнання порушеного/оспорюваного права чи законного інтересу особи.

Таким чином, ефективний спосіб захисту має бути таким, що відповідає змісту порушеного права та забезпечує реальне поновлення прав особи, за захистом яких вона звернулась до суду, відповідно до вимог законодавства.

Отже, засіб юридичного захисту має бути ефективним як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає не лише запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Згідно правової позиції, викладеної в постанові Великої Палати Верховного Суду від 6 квітня 2021 року у справі № 910/10011/19 та постанові від 15 березня 2023 року по справі №725/1824/20, обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною та достатньою підставою для відмови в задоволенні позову.

Приймаючи до уваги встановлені обставини справи та враховуючи норми законодавства, що регулюють наявні між сторонами спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позивач обрав невірний спосіб захисту порушеного права, оскільки аргументи позивача, викладені у позовній заяві фактично зводяться до оскарження дій державного виконавця, а оскарження дій державних виконавців, чи інших посадових осіб органу державної виконавчої служби або приватного виконавця, передбачене Розділом VII ЦПК України.

Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_1 до Корабельного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Одеса про зменшення розміру аліментів задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 6-13,18,19,71-79,89,141,247,259,263,264,265,268,273,274,279,354,355 ЦПК України, ст.ст.3, 180, 181, 182, 183, 192 СК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Корабельного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Одеса, третя особа Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області про зменшення розміру аліментів відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, які не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Повний текст рішення виготовлено 09.04.2025 року

Суддя Я.В. Шестакова