Провадження № 2/686/5074/25
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

23 травня 2025 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Хараджа Н.В., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Держави України в особі ГУ ДКСУ в Хмельницькій області про стягнення з держави України інфляційних втрат за прострочене зобов`язання в порядку ст. 625 ЦК України за квітень 2025 року,-

встановила:

До Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Держави України в особі ГУ ДКСУ в Хмельницькій області про стягнення з держави України інфляційних втрат за прострочене зобов`язання в порядку ст. 625 ЦК України за квітень 2025 року

Згідно ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Однак дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Разом з тим, у поданій позовній заяві зазначено лише абревіатуру найменування відповідача, тому позивачу слід зазначити повне найменування відповідача, надавши позовну заяву у новій редакції, відповідно до кількості учасників справи. Крім того, у позовні заяві не зазначено: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомостей, щодо наявного чи відсутності електронного кабінету у відповідача і не надано доказів, того що позивач не може їх дізнатися.

Крім того, відповідно до вимог ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В прохальній частині позову посилається на п. 13 ст. 2 Закону України «Про судовий збір» як на підставу звільнення його від сплати судового збору, цитуючи п. 11 ч. 2 ст. 3 цього Закону, а саме зазначає, що судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду. Також зазначає, що згідно статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Разом з тим, позивач не заявляє вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду, та про захист його прав як споживача, а заявляє вимоги про стягнення інфляційних втрат за прострочене зобов`язання у порядку статті 625 ЦК України. Тоді як вимоги про стягнення інфляційних втрат та трьох відсотків річних за прострочене зобов`язання у порядку статті 625 ЦК України, є вимогами майнового характеру, а отже, судовий збір підлягає стягненню як за вимоги майнового характеру відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Відповідно ст. 4 ч. 2 п. 1 пп. 1 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою стягується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 1 січня 2025 встановлений прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розмірі 3028,00 грн., згідно з абзацом 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік».

Оскільки позивачем визначено ціну позову в розмірі 3,57 грн., то ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме: 1211,20 грн. або зазначити обґрунтовані підстави для звільнення від сплати судового збору.

Крім того, згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або вналежним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Разом з тим, позивачем не долучено жодного доказу по справі, не зазначено перешкод отримання вказаних доказів, а посилання на доступ в реєстру судових рішень не є належним та допустимим доказом. Крім того суд самостійно не має права збирати докази по справі. Таким чином, вимога ч. 5 ст. 177 ЦПК України не виконана, доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви не надано.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статях 175, 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків який, не може перевищувати 10 днів з моменту отримання ухвали суду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.95,175,177,185,187,260 ЦПК України,

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави України в особі ГУ ДКСУ в Хмельницькій області про стягнення з держави України інфляційних втрат за прострочене зобов`язання в порядку ст. 625 ЦК України за квітень 2025 року - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, та роз`яснити позивачу, що у разі не усунення зазначених недоліків, позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа