Справа № 214/2727/25
Д О Д А Т К О В Е Р І Ш Е Н Н Я
22 травня 2025 року м Кривий Ріг
Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючої судді - Чернової Н.В.,
секретаря судового засідання Нестеренко К.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі у порядку спрощеного позовного провадження заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 - ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ІДЕЯ БАНК», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Русецька Оксана Олександрівна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, стягнення безпідставно отриманих грошових коштів,-
12 травня 2025 року представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернулася до Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із заявою про винесення додаткового рішення, а саме судом не ухвалено рішення стосовно позовної вимоги стягнення безпідставно набутих коштів в розмірі 31 453,69 грн., яка була заявлена позивачем, та подані відповідні докази в обґрунтування.
В обґрунтування заяви представником позивача зазначено, що 08 травня 2025 року Саксаганським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області по справі №214/2727/25 ухвалено судове рішення задоволення позовних вимог позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ІДЕЯ БАНК», третя особа, яка не заявляла самостійних вимог на предмет спору Приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Русецька Оксана Олександрівна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, стягнення безпідставно отриманих коштів, а саме:
Стягнути з Акціонерного товариства «ІДЕЯ БАНК» на користь ОСОБА_1 судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 1211 гривень 20 копійок.
Стягнути з Акціонерного товариства «ІДЕЯ БАНК» на користь ОСОБА_1 судовий збір за подання заяви про забезпечення позову в сумі 605 грн. 60 коп. та відшкодування правової допомоги у розмірі 2 000, 00 грн.
З резолютивної частини рішення вбачається, що судом не ухвалено судове рішення стосовно позовної вимоги стягнення безпідставно набутих грошових коштів в розмірі 31 453,69 грн., яка була заявлена позивачем, та подані відповідні докази в обґрунтування. Просить ухвалити додаткове рішення стосовно позовної вимоги про стягнення Акціонерного товариства «ІДЕЯ БАНК» на користь ОСОБА_1 безпідставно отриманих грошових коштів в розмірі 31 453,69 грн.
Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 . направила на адресу суду заяву про розгляд справи про ухвалення додаткового рішення без участі, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Про причини неявки суд не повідомив.
Третя особа приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Русецька О.О. в судове засідання не з`явилась , про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Про причини неявки суд не повідомила.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.
Рішенням Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 травня 2025 року позовні вимоги ОСОБА_1 ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ІДЕЯ БАНК», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Русецька Оксана Олександрівна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, стягнення безпідставно отриманих грошових коштів задоволено. Визнано таким, що не підлягає виконанню що не підлягає виконанню виконавчий напис №1492 вчинений 30.06.2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Остапенком Євгеном Михайловичем про стягнення з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ІДЕЯ БАНК» заборгованості за кредитним договором №Р99.00408.004872069 від 06 лютого 2019 року у загальному розмірі 48 819,24 грн. Стягнено з Акціонерного товариства «ІДЕЯ БАНК» на користь ОСОБА_1 судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 1211 гривень 20 копійок. Стягнено з Акціонерного товариства «ІДЕЯ БАНК» на користь ОСОБА_1 судовий збір за подання заяви про забезпечення позову в сумі 605 грн. 60 коп. та відшкодування правової допомоги у розмірі 2 000, 00 грн.

Так, згідно пункту 1 частини 1 статті 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення якщо судом не ухвалено судове рішення стосовно позовної вимоги стягнення безпідставно отриманих коштів в розмірі 31 453,69 грн.

Відповідно до ч 3 статті 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення.

Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частина третя статті 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

За нормами статті 268 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 у справі №753/15556/15-ц викладено позицію про те, що: «зобов`язання з повернення безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна.

Відсутність правової підстави - це такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Набуття чи збереження майна буде безпідставним не тільки за умови відсутності відповідної підстави з самого початку при набутті майна, а й тоді, коли первісно така підстава була, але у подальшому відпала».

Згідно висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 28.01.2020 у справі №910/16664/18: «Сутність зобов`язання із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави полягає у вилученні в особи - набувача частини її майна, що набута поза межами правової підстави, у випадку якщо правова підстава переходу відпала згодом, або взагалі без неї - якщо майновий перехід не грунтувався на правовій підставі від самого початку правовідношення, та передання майна тій особі - потерпілому, яка має належний правовий титул на нього.»

Згідно із постановою Верховного Суду від 08 вересня 2021 року у справі №201/6498/20: "Набуття майна однією особою за рахунок іншої полягає у збільшенні обсягу майна в однієї особи з одночасним зменшенням його обсягу в іншої особи. Набуття передбачає кількісний приріст майна, збільшення його вартості без понесення відповідних витрат набувачем. Безпідставне збереження майна полягає у тому, що особа мала витратити власні кошти, але не витратила їх через понесені втрати іншою особою або в результаті невиплати винагороди, що належить іншій особі.

Для виникнення зобов`язань із повернення безпідставного набутого майна необхідно, щоб майно було набуте або збережене безпідставно. Безпідставним є набуття або збереження, що не ґрунтується на законі, іншому правовому акті або правочині.

Набуття (збереження) майна визнається безпідставним, якщо його правова підстава відпала згодом. Відпадіння правової підстави полягає у зникнення обставин, на яких засновувалась юридична обґрунтованість набуття (збереження) майна.

Одним із випадків відпадіння підстави набуття (збереження) може бути скасування вищою інстанцією рішення суду, що набуло чинності, або визнання судом таким, що не підлягає виконанню, виконавчого напису нотаріуса, на підставі якого було здійснено стягнення майна (коштів).

Конструкція статті 1212 ЦК України, як і загалом норм глави 83 цього Кодексу, вимагає установлення абсолютної безпідставності набуття (збереження) майна не лише в момент його набуття (збереження), а й станом на час розгляду спору. Ознаки, характерні для кондиції, свідчать про те, що пред`явлення кондиційної вимоги можна визнати належним самостійним способом захисту порушеного права власності, якщо: 1) річ є такою, що визначена родовими ознаками, в тому числі грошовими коштами; 2) потерпілий домагається повернення йому речі, визначеної родовими ознаками (грошових коштів) від тієї особи (набувача), з якою він не пов`язаний договірними правовідносинами щодо речі.

Особа, яка внаслідок правомірних або неправомірних дій або подій безпідставно набула майно в результаті невигідних наслідків для іншої особи, зобов`язана повернути таке майно цій особі на підставі статті 1212 ЦК України. Будь-яке набуття (збереження) майна визнається безпідставним, якщо особа, що збагатилася, не мала права на отримання майна за рахунок потерпілого, або у разі, коли потерпілий не погоджувався на настання не вигідних для себе наслідків. Не має права на збагачення особа, що отримала його за недійсним актом, судовим рішенням або недіючою нормою права. Збагачення є безпідставним, якщо потерпілий сам надав його для мети, що не була досягнена, або з очікуванням, яке не справдилося.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом встановлено, що постановою приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Русецькою О.О. відкрито виконавче провадження ВП № 62694120 від 30.07.2020 року про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості на користь АТ «ІДЕЯ БАНК» в загальному розмірі 48 819,14 грн., однак позивач просить стягнути безпідставно отримані грошові кошти в розмірі 31 453,69 грн., проте в матеріалах справи відсутні докази про стягнення з ОСОБА_1 грошових коштів саме в сумі 31 453,69 грн.

На підставі вищевикладеного, беручи до уваги належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 в інтересах якого діє ОСОБА_2 про відмову у задоволенні додаткового рішення.

Керуючись статтями 137, 270 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 в інтересах якого діє ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення відмовити.

Апеляційна скарга на додаткове рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення додаткового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього додаткового рішення.

Додаткове рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, додаткове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н.В. Чернова