Справа № 215/2551/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2025 року Тернівський районний суд м. Кривого Рогу у складі: головуючого, судді Науменко Я.О. за участю секретаря - Дядькіна І.О.

розглянувши згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про відшкодування моральної шкоди у зв`язку з нещасним випадком на виробництві,

ВСТАНОВИВ:

10 квітня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про стягнення компенсації за моральну шкоду в розмірі 300 000 грн., завдану внаслідок нещасного випадку на виробництві.

У позовній заяві зазначено, що 25 січня 2023 року о 03:15 під час виконання трудових обов`язків ОСОБА_1 отримав тяжкі тілесні ушкодження, а саме: закриту черепно-мозкову травму, струс головного мозку, забій шийного відділу хребта, компресійні переломи тіл хребців та перелом остистого відростка хребця.

Факт нещасного випадку підтверджується Актом розслідування, затвердженим директором з охорони праці АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» 31 січня 2023 року.

Згідно з письмовим нарядом, виданим заступником начальника дільниці №9 ОСОБА_2 на першу зміну з 23:00 24 січня 2023 року до 06:00 25 січня 2023 року, ОСОБА_1 доручено виконання робіт з ручного очищення вентиляційного штреку в осях 195198 горизонту 1380 м. Технічне керівництво зміною здійснював майстер гірничої дільниці №9 Дубрівний К.В.

Близько 01:15 25 січня 2023 року Кольчурін приступив до виконання завданих робіт. О 03:15 під час очищення гірничої маси він оступився, впав на спину, внаслідок чого отримав вищезазначені травми. О 03:30 на місце прибув майстер ОСОБА_3 , який виявив потерпілого та доповів про інцидент диспетчеру шахти «Козацька».

О 04:00 ОСОБА_1 повідомив про погіршення стану здоров`я. Йому було надано першу домедичну допомогу, після чого о 05:00 він був транспортований на поверхню та переданий бригаді швидкої допомоги для подальшої госпіталізації в КП «Криворізька міська клінічна лікарня №2».

30 січня 2023 року йому проведено операцію. Після завершення амбулаторного лікування, висновком МСЕК від 27 вересня 2023 року встановлено втрату професійної працездатності в розмірі 30% та ІІІ групу інвалідності.

У зв`язку з отриманими травмами, позивач неодноразово проходив стаціонарне лікування: 11.03.2024 23.03.2024; 01.07.2024 12.07.2024; 04.12.2024 19.12.2024 (у хірургічному відділенні КНП «Криворізька міська лікарня №7»); 20.01.2025 28.01.2025 (в ДУ «Український державний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності МОЗ України»).

21 листопада 2024 року МСЕК повторно встановила втрату професійної працездатності в розмірі 20%.

У зв`язку з вищезазначеним, позивач просить суд стягнути з Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» компенсацію моральної шкоди в розмірі 300 000 грн., завданої внаслідок виробничої травми, яка призвела до значного погіршення стану здоров`я, інвалідності, тривалого лікування та втрати працездатності.

Ухвалою суду від 14.04.2024 відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

28.04.2024 відповідач АТ «Кривбасзалізрудком» у відзиві на позов заперечив проти його задоволення, посилаючись на відсутність своєї вини у настанні нещасного випадку, що підтверджується актом форми Н-1/П, згідно з яким працівник порушив вимоги охорони праці. Також відповідач вказав на завищений та недоведений розмір моральної шкоди, посилаючись на судову практику, відповідно до якої у подібних випадках розмір компенсації значно нижчий. Крім того, відповідач звернув увагу суду на обов`язок утримання податків із суми компенсації моральної шкоди відповідно до положень ПК України.

Сукупністю належних, допустимих і достовірних письмових доказів судом встановлено наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Позивач ОСОБА_1 з 25.12.2009 прийнятий посаду прохідника на дільниці №9 ш. «Гвардійська» ( нова назва «Козацька») по теперішній час, що підтверджується копією трудової книжки та не заперечувалось представником відповідача (а.с. 7-10).

Згідно з Актом розслідування нещасного випадку, що стався 25 січня 2023 року о 3 годині 15 хвилин, який складений 31.01.2023, було утвореного комісію та проведено розслідування нещасного випадку, що стався в вентиляційному штреку в осях 195-198 горизонту 1380 м на дільниці №9 шахти «Козацька» АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ». Комісія з розслідування нещасного випадку встановила, що нещасний випадок з прохідником дільниці №9 шахти «Козацька» ОСОБА_1 стався під час виконання ним трудових обов`язків, згідно з режимом роботи підприємства. Прохідник дільниці №9 шахти «Козацька» ОСОБА_1 згідно з «Порядком забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям та іншими засобами індивідуального захисту», затвердженим наказом Голови правління ПАТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» №1730 від 29.12.2012 року, забезпечений спеціальним одягом, спеціальним взуттям та засобами індивідуального захисту в повному обсязі. Травмування прохідника дільниці №9 ОСОБА_1 стався під час прибирання гірничої маси у штреку вентиляційному в осях 195-198 горизонту 1380 м., внаслідок особистої необережності. Основна причина події організаційні причини невиконання вимог інструкції з охорони праці: порушено п.1.1.6 Інструкції з охорони праці №157-2022 для працівника (учня-похідника) затвердженої наказом АТ «Кривбасзалізрудком» №2913 від 30.05.2022. Члени комісії дійшли висновку, що нещасний випадок з прохідником дільниці №9 шахти «Козацька» ОСОБА_1 пов`язаний з виробництвом (а.с.11-21).

Довідкою №19 виданою м/р Зарічна МСЕК від 24.05.2023, підтверджено, що ОСОБА_1 оглядався міжрайонною Зарічною МСЕК і за результатом огляду подовжено лікарняний лист (а.с. 22).

Відповідно до Довідки № 121987 про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках, потреби у наданні медичної та соціальної допомоги , ОСОБА_1 встановлено ІІІ групу інвалідності (первинно) з 27.09.2023 по 01.10.2024. Крім того, згідно Довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією №555191 ОСОБА_1 встановлено ІІІ група інвалідності з 27.09.2023 та 30% втрати професійної працездатності та надані висновок про умови та характер праці та рекомендовані заходи щодо відновлення працездатності (а.с.23, 23 на звороті).

Формою індивідуальної програми реабілітації інваліда, що видається медико-санітарними експертними комісіями №1367, ОСОБА_1 встановлено середній реабілітаційний потенціал, відновлення обмеження життєдіяльності часткове. (а.с. 24)

Довідкою №131070 про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках, потреби у наданні медичної та соціальної допомоги, ОСОБА_1 групу інвалідності не встановлено, ступінь втрати професійної працездатності становить 20% з 01.10.2024 по 01.10.2025 (а.с.25).

Згідно з копією виписки із медичної карти стаціонарного хворого №23П02110 ОСОБА_1 30.01.2023 було проведено операцію транспедикулярну стабілізацію Тн10-Тн11-Тн12 системою NX-Medical. На момент виписки стан хворого задовільний, скарги на незначний біль в грудо-поперековому відділі хребта. Був виписаний з відділення з поліпшенням для подальшого лікування у сімейного лікаря під наглядом у травматолога та невропатолога. Було рекомендовано виключити фізичні навантаження до 8 місяців (а.с.26).

Відповідно до Виписного епікризу із медичної картки стаціонарного хворого хірургічного відділення з травматологічними ліжками №930/18, ОСОБА_1 мав наслідки виробничої травми у вигляді закритої хребтової травми, закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку. На момент виписки, загальний стан ОСОБА_1 близький до задовільного. Було рекомендовано відновлювальне лікування у сімейного лікаря, невролога, масаж, санаторно-курортне лікування (а.с. 27).

У Виписці із медичної карти стаціонарного хворого №2533/71, зазначено, що загальний стан хворого відносно задовільний, рекомендовано відновлювальне лікування у сімейного лікаря, невролога, кальцій з віт.Д3, масаж, санаторно-курортне лікування (а.с. 28).

Відповідно до виписки із медичної карти стаціонарного хворого №4983/214 було встановлено, що на фоні проведеного лікування стан хворого покращився, загальний стан задовільний. Рекомендовано спостереження у сімейного лікарня (травматолога) за місцем заключення договору (а.с. 29).

Згідно з випискою із медичної картки стаціонарного хворого №334 при огляді об`єктивно стан ОСОБА_1 ближче до відносно задовільного. Було надано лікувальні та трудові рекомендації нагляд та лікування у невропатолога, реабілітолога, травматолога за місцем проживання; подальше лікування симптоматичне; обмеження навантажень на грудо-поперековий відділ хребта. (а.с.30).

Відповідно до вимогст.173 КЗпП України шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку.

Статтею 3 Конституції України передбачається, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Частина 4 статті 43, частина 1 статті 46 Конституції України передбачають, що кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Відповідно до статті 153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Згідно зі ст.13 Закону України "Про охорону праці", роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. З цією метою роботодавець забезпечує функціонування системи управління охороною праці, а саме: створює відповідні служби і призначає посадових осіб, які забезпечують вирішення конкретних питань охорони праці, затверджує інструкції про їх обов`язки, права та відповідальність за виконання покладених на них функцій, а також контролює їх додержання; розробляє за участю сторін колективного договору і реалізує комплексні заходи для досягнення встановлених нормативів та підвищення існуючого рівня охорони праці; забезпечує виконання необхідних профілактичних заходів відповідно до обставин, що змінюються; впроваджує прогресивні технології, досягнення науки і техніки, засоби механізації та автоматизації виробництва, вимоги ергономіки, позитивний досвід з охорони праці тощо; забезпечує належне утримання будівель і споруд, виробничого обладнання та устаткування, моніторинг за їх технічним станом; забезпечує усунення причин, що призводять до нещасних випадків, професійних захворювань, та здійснення профілактичних заходів, визначених комісіями за підсумками розслідування цих причин; організовує проведення аудиту охорони праці, лабораторних досліджень умов праці, оцінку технічного стану виробничого обладнання та устаткування, атестацій робочих місць на відповідність нормативно-правовим актам з охорони праці в порядку і строки, що визначаються законодавством, та за їх підсумками вживає заходів до усунення небезпечних і шкідливих для здоров`я виробничих факторів; розробляє і затверджує положення, інструкції, інші акти з охорони праці, що діють у межах підприємства (далі - акти підприємства), та встановлюють правила виконання робіт і поведінки працівників на території підприємства, у виробничих приміщеннях, на будівельних майданчиках, робочих місцях відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, забезпечує безоплатно працівників нормативно-правовими актами та актами підприємства з охорони праці;здійснює контроль за додержанням працівником технологічних процесів, правил поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, використанням засобів колективного та індивідуального захисту, виконанням робіт відповідно до вимог з охорони праці; організовує пропаганду безпечних методів праці та співробітництво з працівниками у галузі охорони праці; вживає термінових заходів для допомоги потерпілим, залучає за необхідності професійні аварійно-рятувальні формування у разі виникнення на підприємстві аварій та нещасних випадків.

Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.

Статтею 237-1 КЗпП України передбачено проведення відповідно до законодавства власником або уповноваженим ним органом відшкодування моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Як встановлено судом, ушкодження здоров`я позивача і втрата працездатності позивача настала внаслідок нещасного випадку на виробництві під час виконання трудових обов`язків. Судом встановлено, що внаслідок нещасного випадку позивач первинно втратив працездатність в розмірі 30%, яка в подальшому зменшилась до 20 %, а відтак зазнав фізичних і моральних страждань. Судом також було враховано Акт розслідування нещасного випадку, що стався 25.01.2023 року, де мали б бути зазначені свідки, проте останні в акті відсутні; не визначено відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці на момент виникнення нещасного випадку, не з`ясовано обставини і причини нещасного випадку у повному обсязі, а саме: якими засобами захисту було забезпечено особу під час виконання трудових обов`язків; не зазначено характер дій ОСОБА_1 , які призвели до нещасного випадку. Враховуючи вказаний порядок та проаналізувавши небезпечність та шкідливість умов праці позивача, суд приходить до висновку про наявність причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та заподіяною шкодою здоров`ю позивачу.

Відповідно до частин першої та другої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди)» з наступними змінами, факт заподіяння моральної шкоди пов`язують не лише зі станом напруженості під впливом сильнодіючого впливу, яким є стрес, а із наявністю втрат фізичного і психічного характеру, які тягнуть за собою порушення нормальних життєвих зв`язків потерпілого, зменшення його суспільної активності, потребують від нього додаткових зусиль для організації життя.

Як зазначено в п.4.1. Рішення Конституційного Суду України від 27 січня 2004 року по справі № 1-9/2004 ушкодження здоров`я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов`язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності, спричинюють йому моральні та фізичні страждання. У випадку каліцтва потерпілий втрачає працездатність і зазнає значно більшої моральної шкоди, ніж заподіяна працівникові, який не втратив професійної працездатності.

Враховуючи вищевикладене, настання нещасного випадку з позивачем під час виконання ним трудових обов`язків та наявність доказів причинно-наслідкового зв`язку, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Визначаючи розмір моральної шкоди, суд враховує роз`яснення п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України " Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", відповідно до якого, розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість отриманого захворювання, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, конкретних обставин по справі, характер моральних страждань і наслідків, що наступили.

Так, внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом позивачу спричинена моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях, яких він зазнає у зв`язку порушенням нормальних життєвих зв`язків, позбавленням можливості реалізовувати свої звички та бажання, що призводить до порушення його звичайного способу життя. Негативні зміни у житті відповідача є незворотними, що завдає йому душевного болю та страждань.

Суд відхиляє заперечення відповідача про те, що позивач не навів доказів завдання йому моральної шкоди, оскільки такі доводи не ґрунтуються на законі та спростовуються наведеними висновками суду. Доводи відповідача, що травмування позивача відбулося внаслідок зокрема і його дій, а також щодо відсутності правових підстав для відшкодування моральної шкоди, безпідставні, оскільки нещасний випадок з позивачем стався під час виконання ним трудових обов`язків. Крім того, посилання відповідача щодо відсутності факту вини підприємства, суд не приймає до уваги, оскільки судом встановлені обставини щодо наявності правових підстав для відшкодування моральної шкоди позивачу.

Суд враховує характер і тяжкість отриманих позивачем ушкоджень, що порушує його нормальні життєві зв`язки та викликає фізичні і моральні страждання, ступінь втрати ним професійної працездатності у розмірі 20%.

З урахуванням вищенаведеного, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, позов слід задовольнити частково та стягнути на користь позивача 200 000 грн. моральної шкоди у відшкодування моральної шкоди, вважаючи суму, що вимагає позивач завищеною.

Посилання представника відповідача є неспроможними і необґрунтованими та не свідчать про звільнення роботодавця від відповідальності за порушення вимог щодо безпеки праці, тому судом відхиляються.

Відповідно до ч. 1ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно положення, закріпленого в п.2 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи.

Як видно з матеріалів справи, при зверненні до суду із позовом позивач звільнений від сплати судового збору на підставі положення п.2 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Згідно зі ст. 141 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави.

Оскільки даний позов має майновий характер то з Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» слід стягнути на користь держави судовий збір у розмірі 2 000 грн.

Керуючись ст. ст. 10, 12, 43, 49, 141, 133, 263-265, 268, 273, 274 ч.4, 280, 289 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про відшкодування моральної шкоди у зв`язку з нещасним випадком на виробництві - задовольнити частково.

Стягнути з Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 200 000 (двісті тисяч) грн.

Стягнути з Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» судовий збір у розмірі 2 000 грн. на користь держави.

В інший частині позову - відмовити.

Копію рішення направити сторонам.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суд подається протягом тридцяти днів з дня його складання до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст рішення складено і підписано 26.05.2025.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Акціонерне товариство «Криворізький залізорудний комбінат», , місцезнаходження за адресою: 50029, м. Кривий Ріг, вул.. Симбірцева 1а

СУДДЯ