Справа № 308/6923/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Наш - Добробут» від імені та в інтересах якого діє представник, адвокат Козар Михайло Володимирович до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за утримання будинку,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «Наш - Добробут», звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за утримання будинку.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що така заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав:

Відповідно до п.п. 4,5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

Згідно ч.6 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Позивач звернувшись із вказаним позовом просить: стягнути з ОСОБА_1 (ІПН не відомий), на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Наш-Добробут» заборгованість за надані житлово-комунальні послуги з управління багатоквартирним будинком, за період з 01.03.2018р. по 31.05.2024р. у розмірі 32 141,42 гривень, інфляційні втрати в розмірі 7 801,46 гривень, пеню в розмірі 2 354,88 гривень, 3% річних в розмірі 2 293,27 гривень, а всього стягнути 44 591 (сорок чотири тисячі п?ятсот дев?яносто одну) гривню 03 копійки, судові витрати зі сплати судового збору в сумі 3028,00 грн та витрати на правничу допомогу адвоката в розмірі 4000 грн.

При цьому позивач зазначає, що відповідно до ст.322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч.1 ст.382 ЦК України, усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до п.5 ч.1 ст. 1 ЗУ «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», співвласник багатоквартирного будинку (далі - співвласник) - власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку.

Відповідно до ст.7 ЗУ «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», співвласники зобов`язані: 10) своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги.

Відповідно до ч. 1 ст.9 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житловокомунальних послуг.

Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою КМУ від 24.01.2006р.№45, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний: укласти договір на надання житловокомунальних послуг, підготовлений виконавцем відповідно до типового договору; оплачувати надані житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Відповідно до п.10 вищезазначених правил, мешканці квартири, в якій проживає два і більше співвласники, наймачі (орендарі): розподіляють за узгодженням загальні витрати на оплату житлово-комунальних та інших послуг. У разі коли між мешканцями квартири відсутня згода щодо оплати житлово-комунальних та інших послуг плата розподіляється: за послуги з централізованого опалення, утримання житлових будинків і споруд та прибудинкових територій - за встановленими тарифами відповідно до опалювальної та загальної площі приміщення, яким користується співвласник, наймач (орендар).

Разом із тим, актуальної інформації про право власності на квартиру, станом на день звернення до суду із даним позовом позивачем до суду не надано. Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що міститься в матеріалах позову датована 22.06.2024. Також матеріали справи не містять жодних відомостей на підтвердження проживання відповідача за адресою вказаною у позовній заяві.

Варто зазначити, що відповідно до Рішення №437 від 23.12.2016 Про призначення управителів багатоквартирних будинків, на яке покликається позивач, а саме п. 3 вирішено 3. Інформацію про управителів, після укладення договорів про надання послуг, довести до відома співвласників багатоквартирних будинків в установленому порядку.

Однак матеріали позовної заяви не містять підтвердження про відповідне належне повідомлення відповідача по справі про призначення управителя багатоквартирного будинку за місцем знаходження належної їй квартири.

Так, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Однак, у порушення даних вимог Позивачем у позовній заяві не зазначено ні дати народження Відповідача ОСОБА_1 , ні РНОКПП останньої, що унеможливлює суд здійснити запит до Єдиного державного демографічного реєстру щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача. Зазначених відомостей суд не отримав, оскільки відсутня дата народження та РНОКПП Відповідача.

Дата народження відповідача має суттєве значення для виконання можливого рішення суду у разі задоволення позову, оскільки без дати народження неможливо ідентифікувати особу відповідача та отримати інформацію про його РНОКПП, відповідно й повідомити відповідача про розгляд справи, а можливе рішення суду та виконавчий документ не будуть містити повну інформацію про боржника, що стане перешкодою в його виконанні.

Отже, для ідентифікації особи та отримання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) Відповідача Позивачеві слід зазначити РНОКПП ОСОБА_1 , а у разі неможливості слід вказати дату народження Відповідача.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про адреси електронної пошти, наявність або відсутність електронного кабінету в учасників справи.

Відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету в учасників справи позов не містить.

Таким чином, Позивачу слід надати суду інформацію про дату народження або РНОКПП Відповідача ОСОБА_1 та відомості про адреси електронної пошти, наявність або відсутність електронного кабінету в учасників справи.

Щодо наявного в матеріалах позовної заяви письмового клопотання представника позивача про витребування доказів, а саме: інформації стосовно дати народження відповідача та реєстраційного номеру облікової картки платника податків відповідача від нотаріуса, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно п. 2 ч. 2ст. 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд, дослідивши заяву, дійшов висновку, що клопотання про витребування доказів не підлягає задоволенню, позивачем не надано суду докази того, що ним вживалися заходи для отримання доказів, проте безуспішно, в зв`язку з чим подається клопотання про витребування доказів, яке повинно відповідати вимогам ч.2ст. 84 ЦПК України.

Витребування доказів судом має бути застосовано як виключення, а не як правило.

Крім того, представник позивача в позовній заяві не наводить жодних пояснень та не надає суду жодних доказів на підтвердження того факту, що ним вживалися можливі та передбачені законом заходи витребування доказів спрямованих на встановлення даних необхідних для формування позовної заяви та її вимог.

При цьому суд роз`яснює позивачу, що для можливості ідентифікації особи відповідача він мав право звернутись до суду із заявою про забезпечення (витребування) доказів до пред`явлення позовної заяви.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву повторно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Наш - Добробут» від імені та в інтересах якого діє представник, адвокат Козар Михайло Володимирович до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за утримання будинку,- залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош