Справа № 199/9727/24
(2/199/978/25)
РІШЕННЯ

іменем України

13.05.2025

м. Дніпро

справа №199/9727/24

провадження №2/199/978/25

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпра в складі:

головуючого судді Подорець О.Б.

секретаря судового засідання Костючик В.В.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Насобіна Тетяна Володимирівна

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцева Ірина Володимирівна

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцева Ірина Володимирівна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Насобіна Тетяна Володимирівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

за участі учасників справи:

позивача ОСОБА_1 , представника позивача - адвоката Логвінова С.С.

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2024 року позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи - приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцева Ірина Володимирівна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Насобіна Тетяна Володимирівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування позову зазначила, що вона є донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які з 04.08.1956 перебували у зареєстрованому шлюбі.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина у вигляді 1/2 домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Мати позивача ОСОБА_4 , перебуваючи у зареєстрованому шлюбі із спадкодавцем, була зареєстрована в даному домоволодінні та фактично в ньому проживала.

Крім того, ОСОБА_4 після смерті свого чоловіка звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Після прийняття спадщини, її частка у домоволодіння склала 2/3 (1/6 + 1/2).

Позивач через те, що не була зареєстрована в спірному домоволодінні, звернулась до нотаріуса із письмовою заявою про прийняття спадщини на 1/6 його частини. Також, у спадщину на 1/6 частину домоволодіння фактично вступив рідний брат позивача ОСОБА_2 , оскільки був прописаний із батьками і фактично з ними мешкав.

24.07.2022, не встигнувши оформити спадщину, оскільки не минув шестимісячний строк, мати позивача ОСОБА_4 померла. Після її смерті відкрилась спадщина на 2/3 домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

23.12.2022 позивач звернулась до приватного нотаріуса Насобіної Т.В. із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Постановою приватного нотаріуса Дніпровського нотаріального округу Ярославцевої І.В. від 11.06.2024 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії та видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/6 частину домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті її батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з відсутністю права власності на нерухоме майно.

Постановою приватного нотаріуса Дніпровського нотаріального округу Насобіної Т.В. від 05.07.2024 ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 2/6 частки житлового будинку АДРЕСА_1 , після смерті її матері - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії стало те, що ОСОБА_1 не надала нотаріусу документ, що посвідчує право власності спадкодавця на нерухоме майно, повідомивши, що такий документ відсутній.

Документ, який підтверджує право власності на майно померлих батьків позивача наразі знаходиться у відповідача ОСОБА_2 , який не надає нотаріусу необхідні документи, щоб створити штучні перепони позивачу для її вступу у спадщину, оскільки вважає, що він повинен бути єдиним спадкоємцем.

У зв`язку з вищевикладеним, позивач просила суд визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на 1/6 частину домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_1 після смерті її батька - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також на 2/6 частини домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_1 після смерті її матері - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та стягнути з відповідача на її користь судові витрати по справі.

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 28.11.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати у порядку загального позовного провадження. У приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцевої І.В. витребувано належним чином засвідчену копію спадкової справи заведеної після ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також, цією ухвалою витребувано у приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Насобіної Т.В. належним чином засвідчену копію спадкової справи заведеної після ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 25.02.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

13.05.2025 справу розглянуто по суті з ухваленням рішення.

У судовому засіданні позивач та її представник адвокат Логвінов С.С. підтримали позовні вимоги та просила їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про місце, дату та час судового розгляду справи був сповіщений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Насобіна Т.В. в судове засідання не з`явилася, про місце, дату та час судового розгляду справи був сповіщений належним чином.

Третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцева І.В. в судове засідання не з`явилася, просила розглянути справу за її відсутності.

Суд, вислухавши учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дійшов до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження, серії НОМЕР_1 , виданого повторно Амур-Нижньодніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), актовий запис 151.

20.10.1978 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уклали шлюб, після реєстрації якого ОСОБА_6 змінила прізвище на « ОСОБА_8 », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, серії НОМЕР_2 , актовий запис 411.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_3 , виданого повторно Амур-Нижньодніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), актовий запис 275.

Після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина, яка складається з права власності на 1/2 частину домоволодіння АДРЕСА_1 .

25.06.2022 ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцевої І.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

05.07.2022 із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцевої І.В. звернулися син померлого - ОСОБА_2 та дружина померлого - ОСОБА_4 .

Відповідно до відповіді КП «Дніпровське міське бюро технічної інвентаризації» від 20.02.2024 за вих. № 1806, станом на 31.12.2012 в інвентаризаційній справі за адресою: АДРЕСА_1 містяться відомості про право власності на домоволодіння, що належить: гр. ОСОБА_9 (ПІБ власників зазначено російською мовою згідно документа, що підтверджує право власності) на підставі договору про надання в безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового будинку, посвідченого 05.06.1957 Першою дніпропетровською державною нотаріальною конторою, за реєстром № 3-4430, зареєстроване 10.04.1991 КП «ДМБТІ» та записане в реєстрову книгу № 543 за реєстровим № 20.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_4 , виданого Амур-Нижньодніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), актовий запис 1275.

Після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 відкрилась спадщина, яка складається з права власності на 2/3 частки домоволодіння АДРЕСА_1 .

16.09.2022 ОСОБА_2 звернувся до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Насобіної Т.В. із заявою про прийняття спадщини після його матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

23.12.2022 ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Насобіної Т.В. із заявою про прийняття спадщини після її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Постановою приватного нотаріуса Дніпровського нотаріального округу Ярославцевої І.В. від 11.06.2024 ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії та видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/6 частину домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті її батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з відсутністю права власності на нерухоме майно.

Постановою приватного нотаріуса Дніпровського нотаріального округу Насобіної Т.В. від 05.07.2024 ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 2/6 частки житлового будинку АДРЕСА_1 , після смерті її матері - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії стало те, що ОСОБА_1 не надала нотаріусу документ, що посвідчує право власності спадкодавця на нерухоме майно, повідомивши, що такий документ відсутній.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до вимог ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.1 ст.1218, ч.ч.1, 2 ст.1220 ЦК України внаслідок смерті особи відкривається спадщина, до складу якої входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ч.1 ст.1222 ЦК України).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ч.1 ст.1261 ЦК України).

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Такими чином, спадкоємцями першої черги за законом після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є його дружина - ОСОБА_4 та діти - ОСОБА_2 і ОСОБА_1 , які належним чином подали заяви про прийняття спадщини, за якими приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцевою І.В. заведено спадкову справу № 12/2022.

У той же час, спадкоємцями першої черги за законом після ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є її діти - ОСОБА_2 і ОСОБА_1 , які належним чином подали заяви про прийняття спадщини, за якими приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Насобіною Т.В. заведено спадкову справу № 41/2022.

Згідно частини 1 статті 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до ч. 1 ст.1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно, який, відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про нотаріат», при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна.

Отже, діючим законодавством України чітко визначений порядок отримання спадкоємцем документа, який посвідчує його право на успадковане майно - свідоцтва про право на спадщину, видачу якого, відповідно до норм цивільного законодавства та Закону України «Про нотаріат», покладено на нотаріальний орган. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Припиняється право власності, зокрема, у разі смерті власника (п. 11 ч. 1ст. 346 ЦК України).

Згідно зі ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку (п. 3.1 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року).

Верховний Суд України у постанові Пленуму № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» в п.23 роз`яснив, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Матеріалами справи підтверджено, що позивач ОСОБА_1 у встановлений законом строк вчинила усі належні дії для оформлення спадщини, але не змогла зареєструвати своє право з незалежних від неї обставин.

У зв`язку з вищевикладеним, за встановлених обставин справи, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими, правомірними та такими, що підлягають до задоволення.

Щодо вимоги про стягнення з відповідача судових витрат по справі, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до частини 1-2 статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Частиною 8 статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Відповідно до частини 3 статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

У позовній заяві позивач просила суд стягнути з відповідача понесені нею витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 20 000,00 грн. як це передбачено умовами договору про надання правничої допомоги № 29/24 від 25.10.2024 (п.4.1).

На підтвердження понесених витрат на правничу допомогу позивач надала суду договір про надання правничої допомоги № 29/24 від 25.10.2024, укладений між нею та адвокатом Логвіновим С.С.; попередній розрахунок витрат на правничу допомогу до Договору №29/24 від 25.10.2024, ордер на надання правничої (правової) допомоги №1214032.

Згідно з положеннями ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правничої допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Велика Палата Верховного Суду, аналізуючи норми частин 1, 2 ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», у п. 130, 131, 133 постанови від 16.11.2022 у справі №922/1964/21 вказала, що гонорар може встановлюватися у формі: фіксованого розміру, погодинної оплати. Вказані форми відрізняються порядком обчислення - при зазначенні фіксованого розміру для виплати адвокатського гонорару не обчислюється фактична кількість часу, витраченого адвокатом при наданні послуг клієнту, і навпаки - підставою для виплати гонорару, який визначений у формі погодинної оплати, є кількість витрачених на надання послуги годин помножена на вартість такої (однієї) години того чи іншого адвоката в залежності від його кваліфікації, досвіду, складності справи та інших критеріїв. Фіксований розмір гонорару у цьому контексті означає, що у разі настання визначених таким договором умов платежу - конкретний склад дій адвоката, що були вчинені на виконання цього договору й призвели до настання цих умов, не має жодного значення для визначення розміру адвокатського гонорару в конкретному випадку.

У п. 128 вказаної постанови Великої Палати Верховного Суду вказано, що неврахування судом умов договору про надання правової допомоги щодо порядку обчислення гонорару не відповідає принципу свободи договору, закріпленому у ст. 627 ЦК України.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що надані позивачем докази понесених ним судових витрат є належними так, як містять інформацію про предмет доказування.

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у п. 147 постанови від 16.11.2022 у справі № 922/1964/21, у випадку встановленого договором фіксованого розміру гонорару сторона може доводити неспівмірність витрат у тому числі, але не виключно, без зазначення в детальному описі робіт (наданих послуг) відомостей про витрати часу на надання правничої допомоги. Зокрема, посилаючись на неспівмірність суми фіксованого гонорару зі складністю справи, ціною позову, обсягом матеріалів у справі, кількістю підготовлених процесуальних документів, кількістю засідань, тривалістю розгляду справи судом тощо.

У зв`язку з вищевикладеним, оскільки відповідачем не надано заперечень проти стягнення з нього витрат на правничу допомогу, а також не зазначено про неспівмірність розміру наданої допомоги із складністю справи та виконаних адвокатом робіт, суд вважає, можливим стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача понесені нею витрати на правничу допомогу в розмірі 20 000,00 грн.

У відповідності до статті 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 2 502,22 грн. судового збору.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272, 273 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцева Ірина Володимирівна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Насобіна Тетяна Володимирівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити у повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1/6 частину домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 після смерті її батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на 2/6 частину домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 після смерті її матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 2 502 (дві тисячі п`ятсот дві) грн. 22 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у вигляді витрат на правову допомогу в розмірі 20 000 (двадцять тисяч) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Копію судового рішення із викладом вступної та резолютивної частин видати учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, за їхньою заявою негайно після його проголошення.

Повний текст судового рішення складено 22.05.2025.

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_5 , місце реєстрації АДРЕСА_2 .

відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , РНОКПП НОМЕР_6 , місце реєстрації АДРЕСА_3 .

третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Насобіна Тетяна Володимирівна, місце знаходження шосе Донецьке,7, м. Дніпро, 49080.

третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцева Ірина Володимирівна, місцезнаходження вул. Володимира Вернадського, буд. 13, прим.3, м. Дніпро, 49044.

Суддя О.Б. Подорець