19 травня 2025 року м. Запоріжжя
Вознесенівський районний суд міста Запоріжжя у складі головуючого судді Воробйова А.В., за участі секретаря судового засідання Колесник Д.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Запоріжжя в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення,-
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення.
10.10.2024 року відбулось залиття вищевказаного приміщення АДРЕСА_1 . Залиття нежитлового приміщення № 2 відбулося в результаті зриву гнучкого шлангу холодного водопостачання під мийкою на кухні вище розташованої квартири АДРЕСА_2 вище зазначеного будинку АДРЕСА_3 .
В квартирі АДРЕСА_4 проживають та зареєстровані відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Зазначена квартира не приватизована.
В наслідок затоплення, яке відбулося 10.10.2024 року в результаті обстеження затопленого приміщення № 2 було виявлено наступне:
У санвузлі площею 3 кв.м. стеля оздоблена пластиковими панелями на момент обстеження спостерігаються краплі води по стикам пластику. На дверях санвузла спостерігається деформація лиштви.
У кімнаті площею 7,1 кв.м. на момент обстеження видно крапля води по стиках пластику. На стінах, сумісних з санвузлом та квартирою 1 спостерігаються мокрі сліди залиття площею 1,5 кв.м.
Над віконним отвором у верхній частині стіни під стелею спостерігаються мокрі сліди залиття площею 1 кв.м.
На підлозі, яка оздоблена ламінатом виявлена деформація стиків ламінату площею 7,1 кв. м. На дерев`яних дверях спостерігається деформація лиштви.
В коридорі на стелі спостерігалась краплі води по стиках пластику. На стінах коридору, які оштукатурені та оздоблені шпалерами сумісних с санвузлом спостерігались мокрі сліди залиття та відшарування шпалер площею 1,2 кв. м. На підлозі, яка оздоблена ламінатом виявлена деформація стиків ламінату площею 8,3 кв. м.
Актом технічного огляду приміщення від 11.10.2024 року, який було складено комісією у складі інженера 1 категорії, ВП з УЖБ 1 КП «Запоріжремсервіс», майстра ВП з УЖБ 1 КП «Запоріжремсервіс», майстром ВП з УЖБ № 1 КП «Запоріжремсервіс» та власником приміщення ОСОБА_1 було встановлено причину залиття нежитлового приміщення № 2, а саме зрив гнучкого шлангу холодного водопостачання під мийкою на кухні вище розташованої квартири АДРЕСА_4 , яка знаходиться на другому поверсі будинку.
Для встановлення ступеня наслідків залиття приміщення та для встановлення вартості відновленого ремонту позивач ОСОБА_1 звернулась до ФОП ОСОБА_5 , який є суб`єктом оціночній діяльності і діє на підставі Сертифікату на право проведення оцінки майна на території України»№ 664/2023 від 07.12.2023 року.
11.10.2024 року позивач ОСОБА_1 уклала договір «на надання послуг з оцінки ринкового матеріального збитку» з ФОП ОСОБА_5 .
Відповідно до Висновку про Вартість майна ринкова вартість розміру збитку, що виник в результаті залиття водою приміщення за станом на дату оцінки становить 101 882,04 гривень, в тому числі ПДВ (20%).
Відповідачі завдану шкоду не відшкодували, а тому ОСОБА_1 вимушена звернутись до суду за захистом своїх прав.
На підставі вищевикладеного, позивач просить стягнути солідарно з відповідачів на її користь матеріальну шкоду в сумі 101 882,04 гривень, витрати за проведення оцінки завданого збитку в сумі 7000 гривень, витрати за складання акту залиття в сумі 454,66 гривень, та судовий збір в сумі 1211,20 гривень.
Ухвалою суду від 27.12.2024 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.
Ухвалою суду від 31.03.2025 року підготовче провадження у цивільній справізакрито та справу призначено до судового розгляду.
В судове засідання позивач та її представник не з`явилися, представник позивача подала до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, позов підтримують в повному обсязі, просили його задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечували.
Відповідачі в судове засідання повторно не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, відзив на позов не надали.
Суд вважає можливим, за згодою позивача та її представника, провести заочний розгляд справи на підставі матеріалів справи відповідно до ст. 280 ЦПК України, за відсутності відповідачів.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані докази, суд дійшов до наступних висновків.
Згідно зі статтею 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.
Згідно зі статтею 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Європейський суд з прав людини наголошує, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право порушити в суді чи відповідному органі будь-який позов, який стосується його цивільних прав та обов`язків; таким чином, пункт передбачає «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу до суду, тобто право порушувати в судах позов для вирішення цивільного спору.
Відповідно до статті 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу.
Відповідно до частини 1статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно частини 1,3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання.
Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
10.10.2024 року відбулось залиття вищевказаного приміщення АДРЕСА_1 .
Згідно акту обстеження технічного стану нежитлового приміщення №2 «Нова пошта» житлового будинку АДРЕСА_3 від 11.10.2024 року, який було складено комісією у складі інженера 1 категорії, ВП з УЖБ 1 КП «Запоріжремсервіс» Герасименко Т.А, майстра ВП з УЖБ 1 КП «Запоріжремсервіс» Романової Р.Ю., майстра ВП з УЖБ № 1 КП «Запоріжремсервис» Данько Д.Ф. та власником приміщення ОСОБА_1 було встановлено наступне:
В результаті візуального обстеження нежитлового приміщення №2 житлового будинку АДРЕСА_3 встановлено:
Нежитлове приміщення №2 будинку АДРЕСА_3 - розташовано на АДРЕСА_5 . На даний час займає «Нова пошта» 52 відділення. У минулі роки виконано реконструкцію квартири АДРЕСА_6 шляхом переведення її у нежитлове приміщення з влаштуванням окремого входу з торця першого під`їзду.
Санвузол S?3 м 2 стеля оздоблена пластиковими панелями на момент обстеження деформацій не спостерігається, спостерігаються краплі води на стиках пластику. Стіни (оздоблені кахельною плиткою) слідів залиття не виявлено, деформації не виявлено. Підлога оздоблена кахельною плиткою слідів залиття та деформації не виявлено. Двері дерев`яні спостерігається деформація лиштви. Освітлення в наявності.
Кімната S?7,1 м 2 стеля (оздоблена пластиковими панелями) на момент обстеження деформацій не спостерігаються, видно краплі води на стиках пластику. Освітлення в наявності. Стіни- (оштукатурені, оздоблені шпалерами). На стінах, сумісних з санвузлом та квартирою АДРЕСА_7 спостерігаються мокрі сліди залиття S?1,5кв.м. Над віконним отвором у верхній частині стіни під стелою спостерігаються мокрі сліди залиття S?1,0 кв.м. На момент обстеження відшарування шпалер не спостерігається.
Підлога (оздоблена ламінатом) виявлена деформація стиків ламінату S?7,1 м 2. Двері дерев`яні спостерігається деформація лиштви.
Коридор: стеля (оздоблена пластиковими панелями) на момент обстеження деформацій пластика не спостерігаються, видно краплі води на стиках пластику. Стіни (оштукатурені, оздоблені шпалерами) на стінах, сумісних з санвузлом спостерігається мокрі сліди залиття та відшарування шпалер S?1,2 кв.м.
Підлога (оздоблена ламінатом)- виявлена деформація стиків ламінату S?8,3 кв.м.
В інших приміщеннях нежитлового приміщення №2 житлового будинку АДРЕСА_3 слідів залиття не спостерігається.
Залиття нежитлового приміщення №2 житлового будинку АДРЕСА_3 відбулося 10.10.2024 року в результаті зриву гнучкого шлангу холодного водопостачання під мийкою на кухні вище розташованої квартири АДРЕСА_2 вище зазначеного будинку АДРЕСА_3 .
Згідно акту технічного обстеження системи протипожежного захисту від 10.10.2024 року в приміщенні відділення «Нової пошти №52» по АДРЕСА_8 вийшов з ладу оповіщувач ИПК-8, потребує заміни.
Для встановлення ступеня наслідків залиття приміщення та для встановлення вартості відновленого ремонту позивач ОСОБА_1 звернулась до ФОП ОСОБА_5 , який є суб`єктом оціночній діяльності і діє на підставі Сертифікату на право проведення оцінки майна на території України»№ 664/2023 від 07.12.2023 р.
11.10.2024 року позивач ОСОБА_1 уклала договір «на надання послуг з оцінки ринкового матеріального збитку» з ФОП ОСОБА_5 ..
Розмір збитків завданих внаслідок залиття нежитлового приміщення позивача, визначений висновком, відповідачами не спростований.
Згідно акту надання послуг з оцінки ринкового майнового матеріального збитку згідно договору №11/10-2024 від 11.10.2024 року від 05.11.2024 року вартість наданих послуг з оцінки майна складає 7000 гривень, які позивач сплатила, що підтверджується платіжною інструкцією №2.72125191.1, призначення платежу оплата рахунку №05/11-2024 від 05.11.2024 р.
Згідно відповіді районної адміністрації по Вознесенівському району Запорізької міської ради від 06.11.2024 року №01-13/2742 на підставі Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду відповідач ОСОБА_7 не брала участь у приватизації квартири АДРЕСА_4 . Районною адміністрацією міської ради розпорядження щодо приватизації житла по АДРЕСА_10 не приймалося.
Відповідно до ст.ст.151,179 ЖК України та пункту 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 № 572 (з наступними змінами) власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; використовувати приміщення житлового будинку і гуртожитку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання.
За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.
Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, яких особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. (реальні збитки).
Статтею 1166 ЦК України визначено, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.
Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року №572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством.
Статтею 1192 ЦК України визначено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Суд наголошує, що судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України.
Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін.
У відповідності до частини 1статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.
Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно до пункту 4 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.
У ч.ч. 1, 2, 8 статті 83 ЦПК України визначено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач повинний подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.
Таким чином, оскільки позивач на виконання свого процесуального обов`язку надала належні і неспростовні докази на підтвердження своєї позиції щодо залиття її приміщення, зокрема, фотоматеріали, акт обстеження технічного стану нежитлового приміщення, висновок експертного дослідження про розмір майнового матеріального збитку у суду наявні підстави для задоволення позовних вимог, та оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилалася позивач як на підставу для задоволення позову знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд ухвалює рішення про задоволення позову за його доведеністю.
Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідачів солідарно на користь позивача підлягають стягненню понесені нею витрати за проведення оцінки завданого збитку в сумі 7000 грн., витрати за складання акту залиття в сумі 454,66 гривень, та судовий збір у сумі 1211,20 гривень, що документально підтверджені.
Керуючись статтями: 12, 13,76, 77,81,83,141,263-265, 280-289, 354 ЦПК України, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення - задовольнити.
Стягнути солідарно з ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі 101 882 гривень 04 копійок.
Стягнути солідарно з ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 витрати за проведення оцінки завданого збитку у розмірі 7000 гривень, витрати за складення акту залиття у розмірі 454 гривень 66 копійок та судовий збір у розмірі 1211 гривень 20 копійок.
Рішення суду може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Повний текст рішення складено 19 травня 2025 року.

Інформація про учасників справи відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 265 Цивільного процесуального кодексу України:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_10 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_10 .

Відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відомості про РНОКПП відсутні, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_10 .

Суддя: А.В.Воробйов