Справа № 404/5352/24
Номер провадження 2/404/1492/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2025 року Фортечний районний суд міста Кропивницького в складі:

головуючого судді Іванової Н.Ю.

при секретарі - Коцюбі Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кропивницької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Управління комунальної власності Кропивницької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

У червні 2024 року до суду звернувся ОСОБА_1 із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, просив суд визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном 3 місяці з момент вступу рішення в законну силу.

В обґрунтування поданої позовної заяви зазначав, що він є рідним братом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Його брат помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після його смерті відкрилась спадщина на 1/2 частину квартири під номером АДРЕСА_1 , яка належала померлому на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом.

Вказано, що спадкоємцем після його смерті є заявник. Дружини та дітей у ОСОБА_2 не було. Ніхто не подав заяви про прийняття спадщини та на спадкове майно ніхто не претендує.

Заявник мав звернутися з заявою про прийняття спадщини в період з 21 червня 2015 року по 21 грудня 2015 року. Однак, в період з 09 лютого 2015 року по 08 квітня 2016 року проходив військову службу в Збройних Силах України, що підтверджується довідкою. Лише у листопаді 2022 року він зміг звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті брата.

18 листопада 2022 року нотаріальною конторою було видано лист, відповідно якого зазначено, що вирішити питання щодо спадкування не є можливим у зв`язку із пропуском шестимісячного строку.

За вищевказаних підстав заявник змушений звернутися до суду, оскільки захистити своє порушене право не може в іншому порядку.

Ухвалою судді від 18 червня 2024 року у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовлено, позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Ухвалою судді від 24 липня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

06 листопада 2024 року від представника Кропивницької міської ради надійшов відзив на позовну заяву. Вказано, що з квітня 2016 року по 2022 р. позивачем не було вжито ніяких дій для прийняття спадщини. Підтверджуючих доказів проходження військової служби з 2016 року по 2022 рік не було надано. Вказано, що позивачем подано заяву про прийняття спадщини через 9 років після смерті спадкодавця.

За ухвалою суду від 06 листопада 2024 року залучено по цивільній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Управління комунальної власності Кропивницької міської ради.

31 березня 2025 року до суду від позивача надійшла заява про доповнення позову новими обставинами. Вказано, що він від народження проживав разом з мамою у зазначеній у позові квартирі. Виключення становить певний період служби у армії. Його мати померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . від лютого 2015 року по квітень 2016 року виконував почесну місію по захисту Держави, проходячи військову службу. Через деякий час став відчувати погіршення здоров`я. отримав свідоцтво про право на спадщину за законом від 13 листопада 2020 року. Лише при отриманні зазначеного свідоцтва стало відомо дві обставини: рідний брат також є спадкоємцем маминої спадщини та брат помер. ОСОБА_3 не спілкувався ні з мамою, ні з позивачем приблизно з 1990 років. Де проживав невідомо, не відвідував і не доглядав за мамою. На час смерті брата позивач перебував на службі ЗСУ. Інших родичів, крім мами і позивача, ОСОБА_3 не мав. Ніхто не міг повідомити позивача про смерть брата. Взнав про цей факт коли звернувся до нотаріуса з приводу оформлення спадщини, що була відкрита після смерті матері.

Разом із свідоцтвом про право на спадщину нотаріус надав позивачу і Витяг з Держреєстру на нерухоме майно про реєстрацію права власності на 1/2 частки квартири. Ніяких інших документів стосовно подальших дій щодо спадщини нотаріусом позивачеві не надавалось.

Вказано, що юрист надав консультацію та запевнив, що позивачу не обов`язково звертатись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк. Обґрунтував тим, що позивач на момент смерті брата проживав у спадковій квартирі, то вважається, що він прийняв спадщину, якщо сам не відмовився від неї. Однак, юрист не врахував, що брат на час відкриття спадщини не проживав разом із спадкодавцем. Позивач перебував в омані, поки в листопаді 2022 року на цей факт не звернув увагу інший юрист та порекомендував позивачу звернутись до нотаріуса.

Позивач зазначав, що з 2015 року по 2020 рік він не звертався до нотаріуса щодо спадщини після смерті брата через те, що за викладених вище обставин не знав і не міг знати про цей факт. З 2020 року по 2022 рік не звертався через те, що перебував в омані від хибної консультації юриста та через відсутність офіційних роз`яснень нотаріуса.

Після отримання позивачем листа нотаріуса від 18 листопада 2022 року подальша його взаємодія з судом відбулась за безпосередньої участі адвоката. Перший позов подано до суду 28 листопада 2022 року, тобто через 10 днів після отримання листа нотаріуса. Проте, 01 грудня 2023 року подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. Ухвалою суду клопотання задоволено.

Другий позов подано 15 березня 2024 року. 18 березня 2024 року подана заява про повернення позовної заяви. Ухвалою суду від 20 березня 2024 року клопотання задоволено.

Черговий позов подано 14 червня 2024 року. В листопаді 2024 року адвокат знову вирішила подати клопотання про залишення позову без розгляду. Позивач заявив про розірвання договору з адвокатом. Всі позови були ідентичні. Причини та міркування приводу заяв про залишення позовів без розгляду та повернення позову, позивачу невідомі.

Ухвалою суду від 01 квітня 2025 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні.

У судовому засіданні позивач підтримав заявлені вимоги та просив позов задовольнити.

Представник Кропивницької міської ради у судовому засіданні зазначив, що вирішення питання щодо поданого позову покладається на розсуд суду.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.

Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав.

Судом установлено, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме 1/2 частку квартири під номером АДРЕСА_1 .

Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є рідним братом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, у відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1222 ч. 1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1220-1221, 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Натомість судом установлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

В той же час, відповідно до ст. 1273-1275 ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.

Відповідно до ст. 1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом.

При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, як спадкоємець за законом не звертався до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна.

Позивач просив встановити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата. Вважає, що причини його пропуску для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими та підлягають поновленню.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити та визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст. 12,13,77,81,259,263-265,268 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці, обчислювати з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Відповідач: Кропивницька міська рада, місцезнаходження: 25022, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, буд.41, .

Третя особа: Управління комунальної власності Кропивницької міської ради, місцезнаходження: 25022, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, буд.41, .

Повний текст судового рішення складено 21.05.2025 року.

Суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького Н. Ю. Іванова