Справа № 953/4849/25
2/953/2354/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"23" травня 2025 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі: головуючої судді Лисиченко С.М., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м.Харкова із позовом до відповідача ОСОБА_2 , відповідно до якого просить:

1) визнати за нею, ОСОБА_1 , у порядку поділу спільного майна подружжя право власності на 1/2 частину транспортного засобу автомобіля Nissan Qashqai чорного кольору, 2007 року випуску, ідентифікаційний номер (VIN код) НОМЕР_1 ;

2) визнати за нею, ОСОБА_1 , у порядку поділу спільного майна подружжя право власності на 1/2 частину грошових коштів, розміщених на час розірвання шлюбу на банківських (розрахункових) рахунках відповідача, у тому числі призначених для здійснення підприємницької діяльності (рахунків фізичної особи-підприємця) та стягнути їх на її користь;

3) визнати за нею, ОСОБА_1 , у порядку поділу спільного майна подружжя право власності на 1/2 частину майна, набутого відповідачем з метою та під час здійснення підприємницької діяльності (стенди, білборди) та витребувати у її володіння;

4) стягнути на її користь судові витрати по справі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.05.2025 справу передано для розгляду головуючій судді С.М. Лисиченко.

Відповідно до вимог ч.6,8 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

На виконання вказаних вимог, судом було сформовано запит у Єдиному державному демографічному реєстрі щодо отримання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи відповідача у справі та 21.05.2025 отримано відповідну довідку.

Після надходження позовної заяви суд вирішує питання щодо наявності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження, або відкриває провадження у справі.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд прийшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

В п.1-10 ч.3 цієї статті зазначений обов`язковий вміст позовної заяви.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Так, відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

В порушення вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачкою не зазначено ціну позову.

Згідно з п. п.1,2 ч. 1 ст.176 ЦПК України у позовах про стягнення грошових коштів, визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

За загальним правилом, при розгляді справ про поділ спільного майна подружжя вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної (ринкової) його вартості на час розгляду справи. Це ж правило визначено і в п. 22 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справи про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя».

Документальних підтверджень дійсної вартості спірного майна на час подання позовної заяви до суду не додано.

У зв`язку з цим позивачці необхідно визначити ціну позову, яка повинна відповідати дійсній ринковій вартості спірного майна станом на день подання позовної заяви до суду, з наданням до суду відповідних доказів на підтвердження визначеної вартості майна.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справлення судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до частини 1 статті 9 Закону «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно вимог Закону України «Про судовий збір» позивач повинен оплатити судовий збір за подання усіх позовних вимог, як немайнового характеру кожної вимоги, так і майнового.

У поданій до суду позовній заяві ОСОБА_1 вказує, що нею сплачено відповідну суму судового збору, згідно вимог Закону України «Про судовий збір» у спорах про поділ майна подружжя.

Так, до позовної заяви долучено квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки №73107977 від 20.05.2025 про сплату ОСОБА_1 1211,20 гривень судового збору за подання позовної заяви до Київського районного суду м.Харкова.

Відповідно до позиції Великої Палати Верховного суду викладеної у постанові від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Подана ОСОБА_1 позовна заява містить три вимоги майнового характеру, спрямовані на поділ майна подружжя. З них одна стосується реалізації права власності на автомобіль, вартість якого позивачкою не зазначена та документально не підтверджена; друга реалізація права власності на грошові кошти, які знаходяться на відповідних рахунках відповідача, сума яких позивачці не відома та документально не підтверджена; третя - реалізація права власності на майно, набуде відповідачем з метою та під час здійснення підприємницької діяльності (стенди, більорди) та витребування їх у володіння позивачки. З огляду на те, що всі ці вимоги спрямовані на поділ майна, тобто це є вимогами майнового характеру, судовий збір за кожну з них треба визначати згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір".

За подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір"). Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2025 року становить 3 028 гривень. Тобто мінімальний розмір вказаного збору становить 1 211,20 гривень (3 028 х 0,4 = 1 211,20), а максимальний 15 140 гривень (3 028 х 5 = 15140).

Як було зазначено, до позовної заяви додано квитанцію №73107977 від 20.05.2025 про сплату ОСОБА_1 1211,20 гривень судового збору.

Таким чином, позивачкою не в повному обсязі виконана вимога частини 4 статі 177 ЦПК України.

Для усунення недоліків позивачці необхідно надати суду докази, що підтверджують вартість спірного майна та суму коштів, які підлягають розподілу та у разі необхідності надати докази доплати судового збору, з урахуванням визначення позивачкою ціни позову.

У разі об`єктивної неможливості визначити розмір та вартість майна з пункту 2 та 3 прохальної частини позовної заяви, надати суду підтвердження сплати судового збору за дві заявлені вимоги майнового характеру в мінімальному розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі якщо документ, що підтверджує сплату судового збору не буде поданий у строк, встановлений судом визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява ОСОБА_1 , відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України, підлягає залишенню без руху із встановленням позивачці строку для усунення іі недоліків, зазначених вище в даній ухвалі.

Кошти за оплату судового збору повинні бути перераховані за реквізитами: отримувач коштів: ГУК Харків обл/мХар Київськ/22030101, код отримувача: 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: UA0020654, код класифікації доходів бюджету: 22030101, Найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), у призначенні платежу платником повинно бути вказано: *;101; РНОКПП платника; слова за позовом (найменування позивача», Київський районний суд м. Харкова (код клієнта за ЄДРПО для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікова картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір,за позовом___________(ПІБ чи назва установи, організації позивач; Київський районний суд м. Харкова (назва суду, де розглядаєте справа).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 статті 185 ЦПК України.

При цьому су зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

На підставі наведеного, керуючись статтями 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху.

Встановити строк 10 (десять) днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Після усунення недоліків позовної заяви, документи до суду необхідно направляти із зазначенням номеру судової справи №953/4849/25 та прізвища судді, який постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею

Суддя С.М. Лисиченко