УХВАЛА

22 травня 2025 року

м. Київ

справа № 641/2833/24

провадження № 61-6373ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши питання про прийняття до розгляду касаційної скарги Харківської міської ради на рішення Комінтернівський районний суд

м. Харкова від 17 жовтня 2024 року та постанову Харківського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з указаним позовом , у якому просила визнати за нею право власності на 3/8 частки у праві на квартиру, загальною площею 73,9 кв. м, житловою площею 44,9 кв. м, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

17 жовтня 2024 року Комінтернівський районний суд м. Харкова ухвалив рішення, залишене без змін постановою Харківського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року, якимпозов задовольнив.

Визнав за ОСОБА_1 право власності на 3/8 частки квартири АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

16 травня 2025 року Харківська міська рада звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Комінтернівський районний суд м. Харкова від 17 жовтня 2024 року та постанову Харківського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року, сформованою в системі «Електронний суд».

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

1. Скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження.

Так, відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Відповідно до Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в Єдиному державному реєстрі судових рішень (далі - Реєстр) не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.

Відомості про дату складення повного тексту постанови Харківського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року відсутні, тому фактично днем складення вказаного судового рішення є дата його ухвалення. Отже останнім днем подання касаційної скарги є 01 травня 2025 року.

Касаційна скарга Харківської міської ради на рішення Комінтернівський районний суд м. Харкова від 17 жовтня 2024 року та постанову Харківського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року сформована в системі «Електронний суд» 16 травня 2025 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

Однак, в касаційній скарзі заявник не порушує питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження судового рішення.

Чинним ЦПК України не передбачено можливості Верховного Суду поновлювати строк на касаційне оскарження за власною ініціативою, а лише за наявності відповідної про це заяви сторони із зазначенням поважних причин пропуску.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Таким чином, заявнику необхідно подати до суду касаційної інстанції заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій навести підстави для його поновлення та надати докази на їх підтвердження, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений судом строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження будуть визнані судом неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

2. Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

У касаційній скарзі заявникпросить відстрочити сплату судового збору, посилаючись на те, що за даними служби бухгалтерського обліку та звітності міської ради, рахунки Харківської міської ради перебувають під арештом у зв`язку із чим кошти з бюджету міста до Управління казначейства не надходили. Вважає, що вказане підтверджує те, що заявник на момент подання касаційної скарги позбавлений можливості сплатити судовий збір.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 01 січня 2024року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 3 028, 00 грн.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Разом з тим, дослідження документів у справі № 641/2833/24, які наявні в системі «Електронний суд», а також аналіз змісту судових рішень, які містяться в Реєстрі, не дозволяє суду встановити ціну позову, а тому неможливо встановити розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру.

Враховуючи викладене, наразі Верховний Суд не може розрахувати суму судового збору, яку заявник має сплатити за подання касаційної скарги, та відповідно вирішити клопотання заявника про відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, заявнику необхідно надати суду докази вартості спірного майна (зокрема, позовна заява з визначеною ціною позову станом на день її подання, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна) та розрахувати суму судового збору за формулою: С = (А х 1% х 200% х 0,8), де «А» - вартість спірного нежитлового приміщення станом на час звернення з позовом, а «С» - остаточна сума судового збору за подання касаційної скарги.

Верховний Суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

У разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу (частина друга статті 393 ЦПК України).

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Харківської міської ради на рішення Комінтернівський районний суд м. Харкова від 17 жовтня 2024 року та постанову Харківського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року залишити без руху.

Надати заявнику для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко