У Х В А Л А

іменем України

Справа № 377/133/25

Провадження №2/377/187/25

13 травня 2025 року Славутицький міський суд Київської області в складі головуючої судді Теремецької Н.Ф., за участю секретаря судового засідання Прядко Н.М. за відсутності учасників справи, розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні у залі суду в м. Славутичі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Комунального підприємства «Управління житлово-комунального господарства» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води, централізованого постачання холодної води та водовідведення, штрафних санкцій,-

У С Т А Н О В И В:

24 лютого 2025 року до суду надійшла позовна заява, у якій позивач, посилаючись на статті 7, 9, 13, 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» № 1875-IV від 03.10.2014, статті 5, 7, 9, 10, 12-14 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» № 2189- VIII від 09.11.2017, статті 11, 16, 205, 319, 322, 509, 526, 530, 625, 629, 634, 641-642, 901, 903 ЦК України, просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість за послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води, централізованого постачання холодної води та водовідведення в розмірі 64 190,33 гривень, інфляційні втрати в розмірі 6 852,47 гривень, три проценти річних в розмірі 2 434,64 гривень, пеню в розмірі 127,17 гривень та понесені судові витрати по оплаті судового збору в сумі 3 028 гривень.

Ухвалою судді від 27 березня 2025 року після виконання вимог, передбачених частиною шостою статті 187 ЦПК України, було прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 23 квітня 2025 року. Вказаною ухвалою судді за клопотанням позивача було витребувано зі Славутицької державної нотаріальної контори інформацію про те, чи була заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та у разі заведення спадкової справи надати належним чином завірену її копію.

Ухвалою суду від 23 квітня 2025 року було оголошено перерву у підготовчому засіданні на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 198 ЦПК України. Вказаною ухвалою суду за клопотанням позивача було витребувано із Славутицького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та Повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію шлюбу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

06 травня 2025 року до суду від Славутицького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на виконання ухвали суду від 23 квітня 2025 року надійшли: Повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть ОСОБА_1 № 5 від 02 травня 2025 року та Повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію шлюбу ОСОБА_1 № 7 від 02 травня 2025 року, які були приєднані до матеріалів справи ухвалою суду від 06 травня 2025 року. Вказаною ухвалою суду було витребовано за клопотанням позивача із Славутицької державної нотаріальної контори інформацію чи була заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . У разі заведення спадкової справи надати належним чином завірену її копію, в зв`язку з чим оголошено перерву у підготовчому засіданні відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 198 ЦПК України до 13 травня 2025 року.

На виконання ухвали суду від 06 травня 2025 року до суду надійшла інформація із Славутицької державної нотаріальної контори від 08.05.2025 № 168/01-16 разом із Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру, з яких вбачається, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_1 спадкова справа не відкривалась.

07 квітня 2025 року до суду надійшло від позивача клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача ОСОБА_3 з посиланням на частину 1 статті 51 ЦПК України, як спадкоємця співвласника житла за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 .

16 квітня 2025 року до суду надійшла заява від позивача про зміну предмету позову, в якій позивач просить стягнути солідарно із ОСОБА_1 , ОСОБА_3 заборгованість за послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води, централізованого постачання холодної води та водовідведення в розмірі 64 190,33 гривень, інфляційні втрати в розмірі 6 852,47 гривень, три проценти річних в розмірі 2 434,64 гривень, пеню в розмірі 127,17 гривень та понесені судові витрати по оплаті судового збору в сумі 3 028 гривень.

13 травня 2025 року до суду від позивача надійшло клопотання про залучення правонаступника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_3 .

Клопотання мотивовано тим, що відповідно до договору дарування, зареєстрованого в реєстрі за № 5930 від 10.12.2003, який посвідчено приватним нотаріусом Славутицького міського нотаріального округу Хусалімовою Л.В., квартира АДРЕСА_2 перебувала у спільній сумісній власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру, виданою Славутицькою міською нотаріальною контрою, спадкова справа після її смерті не відкривалася. На день смерті ОСОБА_1 , співвласником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , був ОСОБА_2 , який був зареєстрований за цією адресою та який відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України прийняв спадщину. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 .. Спадкоємцем, який прийняв спадщину за заповітом після його смерті, є ОСОБА_3 . Отже, відповідно до статті 55 ЦПК України, ОСОБА_3 є правонаступником відповідача ОСОБА_1 .

Позивач свого представника у призначене підготовче засідання не направив, про дату, час та місце підготовчого засідання повідомлений належним чином, в матеріалах справи знаходиться клопотання виконавчого директора Комунального підприємства «Управління житлово-комунального господарства» Позняка А., в якому він просив розглянути справу без присутності представника позивача.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши клопотання позивача про залучення співвідповідача, зміну предмету позову, залучення правонаступника, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Як вбачається із змісту позовної заяви, КП «УЖКГ», позивач у справі, просить стягнути із відповідача ОСОБА_1 заборгованість за послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води, централізованого постачання холодної води та водовідведення в розмірі 64 190,33 гривень, інфляційні втрати в розмірі 6 852,47 гривень, три проценти річних в розмірі 2 434,64 гривень, пеню в розмірі 127,17 гривень та понесені судові витрати по оплаті судового збору в сумі 3 028 гривень.

Вказані житлово-комунальні послуги надавалися за адресою: АДРЕСА_1 .

У відповідності із договором дарування, посвідченого 10 грудня 2003 року приватним нотаріусом Славутицького міського нотаріального округу Хусалімовою Л.В., зареєстрованого в реєстрі за № 5930, квартира за адресою: АДРЕСА_1 належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , які згідно з Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 7 від 02.05.2025, перебували у зареєстрованому шлюбі з 31 грудня 1982 року.

Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть ОСОБА_1 № 5 від 02 травня 2025 року підтверджено, що ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Згідно з інформацією із Славутицької державної нотаріальної контори від 08.05.2025 № 168/01-16 та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 81098080 від 08.05.2025 спадкова справа після смерті ОСОБА_1 не відкривалась.

Згідно із свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 23 грудня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Славутицького міського управління юстиції у Київській області, ОСОБА_2 , співвласник квартири за адресою: АДРЕСА_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як вбачається із спадкової справи № 51/2015 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_4 звернувся із заявою до Славутицької міської державної нотаріальної контори Київської області про прийняття спадщини за заповітом, яка залишилася після смерті ОСОБА_2 ..

Згідно з частиною першою статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Як зазначено у частині першій статі 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Згідно з пунктом 2 частини другої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо померла фізична особа, яка була однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва (пункт 7 частини першої статті 255 ЦПК України).

З аналізу пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України вбачається, що правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Відповідно до статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Згідно з частиною першою статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

У статті 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Частиною першою статті 47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Відповідно до частини першої статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

За змістом частини другої статті 48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути ифізичні і юридичні особи, а також держава.

Системний аналіз вказаних норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 ЦПК України, дає підстави дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність, тобто має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України).

Норма статті 255 ЦПК України є імперативною. Тобто за наявності підстав, визначених пунктами 1-8 частини першої статті 255 ЦПК України, незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі - спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним й безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне здійснення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Отже, якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Саме такого висновку дійшов Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16 та в постанові Верховного суду від 18.12.2019 року у справі №127/328/17.

Отже, оскільки судом встановлено що відповідач померла до відкриття провадження у справі, суд приходить до висновку про можливість закриття провадження у справі, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За таких обставин необхідно закрити провадження у справі за позовною заявою Комунального підприємства «Управління житлово-комунального господарства» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води, централізованого постачання холодної води та водовідведення, штрафних санкцій на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України.

Враховуючи, що провадження у справі підлягає закриттю, то у задоволенні клопотань позивача про залучення співвідповідача, про зміну предмету позову, про залучення правонаступника відповідача необхідно відмовити.

Частиною другою статті 255 ЦПК України передбачено, що про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Як зазначено у платіжній інструкції № 39 від 06 січня 2025 року, позивачем сплачено судовий збір в сумі 3028 гривень. Вказана сума судового збору була зарахована до спеціального фонду державного бюджету України.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позивачем за подання позовної заяви було сплачено судовий збір в розмірі 3028 гривень згідно платіжної інструкції № 39 від 06 січня 2025 року і провадження у справі підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України, то на користьКомунального підприємства «Управління житлово-комунального господарства» з державного бюджету підлягає поверненню сплачена сума судового збору в сумі 3028 гривень.

Керуючись статтями 200, 255 ЦПК України, статтею 7 Закону України «Про судовий збір», -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні клопотань позивача про залучення співвідповідача, зміну предмету позову, залучення правонаступника відповідача.

Провадження у справі за позовною заявою Комунального підприємства «Управління житлово-комунального господарства» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води, централізованого постачання холодної води та водовідведення, штрафних санкцій закрити.

Головному управлінню Державної казначейської служби України в Київській області повернути Комунальному підприємству «Управління житлово-комунального господарства» 3028 гривень сплаченого судового збору при поданні позову згідно копії платіжної інструкції № 39 від 06 січня 2025 року, оригінал якого знаходиться у справі № 377/133/25.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена і підписана 13 травня 2025 року.

Суддя Н. Ф. Теремецька