ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/5290/25 Справа № 199/9119/24 Суддя у 1-й інстанції - Спаї В. В. Суддя у 2-й інстанції - Никифоряк Л. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2025 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд колегією суддів у складі:

судді-доповідача: Никифоряка Л.П.,

суддів: Новікової Г.В., Гапонова А.В.,

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 ,

Відповідач: Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі»,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в письмовому провадженні у місті Дніпрі справу, що виникла з цивільних правовідносин, в якій подана апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 17 березня 2025року, головуючий у суді першої інстанції Спаї В.В.,

В С Т А Н О В И В:

Описова частина

Короткий зміст заявлених вимог

У листопаді 2024року ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом проти Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про захист прав споживачів.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 18 листопада 2024року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про захист прав споживачів.

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 17 березня 2025року виправлено описку у судовому рішенні ухвалі Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 18 листопада 2024року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі», уповноваженого представника оператора системи розподілу Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» Бондарева Євгена Юрійовича та уповноваженого представника оператора системи розподілу Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» Приходько Алли Вадимівни про захист прав споживачів.

Вирішено вважати правильним найменування відповідачів у відповідному відмінку в цій справі: -Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі»; -уповноважений представник оператора системи розподілу Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» Бондарев Євген Юрійович; -уповноважений представник оператора системи розподілу Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» Приходько Алла Вадимівна.

Вирішуючи питання про виправлення описки, суд першої інстанції виходив з того, що судом у вступній частині судового рішення та першому абзаці резолютивної частини судового рішення допущено описку при зазначенні найменування відповідачів.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

22 березня 2025 року ОСОБА_1 подав безпосередньо до суду апеляційної інстанції за допомогою системи Електронний суд апеляційну скаргу на ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 17 березня 2025року.

В апеляційній скарзі,посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, виклав вимогу про скасування ухвали суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтовувалась тим, що суд першої інстанції помилково не прийняв до уваги те, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст, суть судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння).

Скаржник звертав увагу на те, що виправленням описки суд першої інстанції змінив суть судового рішення.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Відповідач своїм правом, передбаченим статтею 360 ЦПК України, не скористався та відзиву на апеляційну скаргу не подавав.

Надходження апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 16 квітня 2025року відкрито апеляційне провадження у справі.

12 травня 2025року ухвалою Дніпровського апеляційного суду справу призначено до судового розгляду без повідомлення учасників справи.

Про час та місце слухання даної справи апеляційним судом учасники справи повідомлені належним чином у відповідності до вимог статей 128-130 ЦПК України, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень та довідкою про отримання документів в електронному суді.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Згідно з частиною першою статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до положень частини другої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до пункту 19 частини першої статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення.

Учасники справи у встановлений законом строк не звернулися до суду з заявою із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду

Суд апеляційної інстанції заслухав суддю-доповідача щодо змісту ухвали, яку оскаржено, дослідив доводи апеляційної скарги та з`ясував межі, в яких повинна здійснюватися перевірка судового рішення, встановлюватися обставини і досліджуватися докази.

Вирішуючи питання про виправлення описки, суд першої інстанції виходив з того, що судом у вступній частині судового рішення та першому абзаці резолютивної частини судового рішення допущено описку при зазначенні найменування відповідачів.

Дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити, так як судом першої інстанції порушено норми процесуального права.

Мотиви та норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Відповідно до частин першої, другої статті 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020року у справі № 300/765/15-ц (провадження 61-7654св20) зазначено, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

У постанові від 05 лютого 2020року у справі № 362/2179/17 (провадження № 51-3635км19) Верховний Суд зазначив, що ухвала про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень має особливу правову природу, обумовлену її похідним характером, оскільки вона не вирішує будь-яких питань по суті, окрім як щодо виправлення допущених у судовому рішенні відповідного суду описок і очевидних арифметичних помилок або відмови у внесенні таких виправлень. Зміст ухвали про внесення виправлень у судове рішення завжди підпорядкований змісту судового рішення, до якого вносяться зміни, а тому оцінка правомірності постановлення такої ухвали з точки зору її змісту у випадку її оскарження в апеляційному чи касаційному порядку має здійснюватися одночасно з оцінкою змісту виправленого судового рішення.

Так, зі змісту ухвали Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 18 листопада 2024року про прийняття до розгляду та відкриття провадження у цивільній справі вбачається, що в ній не вирішувалося питання про відкриття провадження у справі за позовом до відповідачів уповноваженого представника оператора системи розподілу Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» Бондарева Євгена Юрійовича та уповноваженого представника оператора системи розподілу Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» Приходько Алли Вадимівни.

Суд першої інстанції зазначеного не врахував, постановляючи ухвалу про виправлення описки, доповнив вступну та резолютивну частину ухвали суду від 18 листопада 2024року новими відповідачами, чим фактично змінив її зміст, що не може вважатися опискою чи арифметичною помилкою у розумінні статті 269 ЦПК України.

Зміна змісту (суті) судового рішення у спосіб виправлення описки недопустима, оскільки це порушує принцип остаточності судового рішення та не відповідає завданням цивільного судочинства, що полягає у справедливому, неупередженому і своєчасному розгляді і вирішенні цивільних прав з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Саме з такого розуміння вищезазначених норм процесуального та матеріального права виходить суд апеляційної інстанції.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушив норми процесуального права.

Згідно з частиною шостою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що ухвала Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 17 березня 2025року про виправлення описки постановлена з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 259, 268, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 17 березня 2025року - скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках передбачених пунктом 2 частиною третьою статті 389 ЦПК України.

Повний текст судового рішення складено 15 травня 2025року.

Судді: