Провадження № 2/752/2698/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2025 року Голосіївський районний суд міста Києва,

у складі суду: головуючого судді - Машкевич К.В.,

при секретарі - Зінченко Д.В.,

за участі прокурора - Василюк О.Г.

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в цивільній справі за позовом заступника керівника Київської міської прокуратури Рябенко Максима в інтересах держави в особі: Київської міської ради до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою, суд -

В С Т А Н О В И В :

До Голосіївського районного суду міста Києва звернувся заступник керівника Київської міської прокуратури Рябенко Максим в інтересах держави з позовом до відповідача та просить:

-усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою кадастровий номер :79:304:0007 шляхом припинення володіння ОСОБА_1 нерухомим майном - садовим будинком АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, номер запису про право власності 14667928);

-усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою кадастровий номер :79:304:0007 шляхом зобов`язання ОСОБА_1 знести об`єкти самочинного будівництва - садовий будинок АДРЕСА_1 , а також демонтувати паркан, яким огороджена земельна ділянка навколо садового будинку за вказаною адресою (за координатами у форматі десяткових градусів :ІНФОРМАЦІЯ_1 та стягнути судові витрати.

Ухвалою судді від 16 жовтня 2024 року у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

В судовому засіданні від представника відповідача надійшла заява про залишення позову без розгляду.

Заява обґрунтована тим, що положенням ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» не передбачає представництво прокурором органів місцевого самоврядування. Прокурор невірно визначив орган, права якого порушені. Крім того, прокурор не має право представляти інтереси державних підприємств.

На думку прокурора відповідач самовільно зайняв частину земельної ділянки під №:79:304:0007, яка передана у володіння Національному природному парку «Голосіївський». Парк як державне підприємство, що входить до складу природно - заповідного фонду України, являє з себе єдиний майновий комплекс загальнодержавного значення, тобто складну річ, до складу якої входять земельні ділянки парку, як самостійні об`єкти нерухомого майна. Зазначає,що позовні вимоги прокурора спрямовані на захист прав або інтересів не держави, а державного підприємства, не підлягають розгляду по суті, оскільки позовну заяву подано не від імені та в інтересах держави, а від імені та в інтересах державного підприємства, а прокурор не має повноважень на введення справ в частині таких вимог.

За таких обставин, представник відповідача просить суд залишити позов без розгляду.

В судовому засіданні прокурор заперечувала щодо задоволення клопотання.

Суд заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 200 ЦПК України, за результатом підготовчого засідання суд зокрема може постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Підстави для залишення позову без розгляду визначені ст. 257 ЦПК України. В пункті 2 ч.1 цієї статті зазначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Закону України «Про прокуратуру» прокурори наділені правом подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства.

Статтею 13 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частиною 3 ст. 56 ЩІК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою.

Відповідно до частин першої та четвертої статті 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Згідно частин першої, другої, пункту 1, 4 частини шостої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді інтересів громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) у випадках, якщо така особа не спроможна самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність, а законні представники або органи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси такої особи, не здійснюють або неналежним чином здійснюють її захист. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: звертатися до суду з позовом (заявою, поданням); брати участь у розгляді справи.

Відповідно до пункту 2 Рекомендації Rec(2012)11 Комітету Міністрів Ради Європи державам-учасникам «Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції», прийнятій 19 вересня 2012 року на 1151-му засіданні заступників міністрів, якщо національна правова система надає публічним обвинувачам певні обов`язки та повноваження поза системою кримінальної юстиції, їх місія полягає в тому, щоб представляти загальні або публічні інтереси, захищати права людини й основоположні свободи та забезпечувати верховенство права.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як на обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі «Ф.В. проти Франції» (F.W. v. France), № 61517/00, 31 березня 2005 року).

Водночас є категорія справ, де ЄСПЛ зазначив, що підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі «Менчинська проти Російської Федерації» (Menchinskaya v. Russia, заява № 42454/02, §35) ЄСПЛ у рішенні висловив таку позицію: «Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у разі захисту інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави».

ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує, наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Суд вважає, що враховуючи характер і суспільну значущість спірних правовідносин, прокурор належним чином обґрунтував підстави для звернення до суду з позовом на захист інтересів держави.

На підставі викладеного, у задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду слід відмовити.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 257, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в цивільній справі за позовом заступника керівника Київської міської прокуратури Рябенко Максима в інтересах держави в особі: Київської міської ради до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя К.В. Машкевич