Єдиний унікальний номер: 379/870/25
Провадження № 2/379/376/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2025 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Зінкін В.І., вирішуючи питання відкриття провадженні у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Таращанської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на окреме житлове будинковолодіння (житловий будинок садибного типу) з господарськими будівлями та спорудами,

У С Т А Н О В И В :

Позивачказвернулася до суду з даною позовною заявою, в якій просить суд:

визнати окремим цілим домоволодінням належну ОСОБА_1 на праві власності одну другу частину житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ) та складається у житловому будинку: з веранди 3-1 площею 7,40 м кв., кухні 3-2 площею 8,50 м кв., вбиральні 3-3 площею 1,70 м кв., житлової кімнати 3-4 (їдальні) площею 8 м кв., житлової кімнати 3-5 площею 7,60 м кв., житлової кімнати 3-6 площею 14 м кв., житлової кімнати 3-7 площею 14,50 м кв. та з надвірних будівель прибудови а3, сараю Д, вбиральні д, огорожа № 1, ворота з хвірткою № 2, колодязь питний № 5, вигрібна яма № 6, припинивши право спільної часткової власності ОСОБА_1 на 1/2 частку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 );

зобов`язати Таращанську міську раду Білоцерківського району Київської області присвоїти поштову адресу окремому самостійному об`єкту житловому будинку з надвірними будівлями відповідно нумерації житлових будинків, а саме: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Дослідивши зміст отриманої позовної заяви та доданих до неї документів, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статтей 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Так, зі змістом п. 4, 5 ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких сторони вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Разом з тим, позивач не зазначив всі обставини, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує заявлені вимоги, відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, із посиланням на докази в підтвердження обґрунтування заявлених вимог.

Так, матеріально-правова вимога позивача до відповідача повинна мати правовий характер, тобто, бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію. У разі порушення цивільного права чи інтересу у особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, особа обирає саме той засіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу та ґрунтується на законі.

Проте, позовна заява не містить в собі викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги саме до відповідача Таращанської міської ради. За наведеного суду не зрозуміло чому саме Таращанська міська рада є відповідачем у справі по першій позовній вимозі.

Відповідач це особа, яка, на думку позивача або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. На відміну від позивача, відповідач - це особа, яка, на думку позивача або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Згідно доданої до позовної заяви довідки КП КОР «Київське обласне бюро технічної інвентаризації» № БЦ3484/1 від 07.05.2024 убачається, що державна реєстрація права власності на житловий будинок АДРЕСА_3 , було зареєстровано за: ОСОБА_1 1/2 частини житлового будинку, на підставі договору купівлі-продажу № 1-822 від 13.07.1991, посвідченого державним нотаріусом Скоробагатько В.Д., Рокитнянської державної нотаріальної контори (реєстрова книга № 14 реєстровий № 2560); ОСОБА_2 3/10 частини житлового будинку, на підставі договору дарування № 4331 від 07.12.2007, посвідченого приватним нотаріусом Швець С.П., Таращанського районного нотаріального округу (реєстрова книга № 14 реєстровий № 2560. Фактично житловий будинок не складає 1,0. т.я 1/5 частина житлового будинку зареєстровано за ОСОБА_3 , переобладнано в нежитлове прим. № 1 (свідоцтво про право власності від 26.04.2011).

Зі змісту позовних вимог слідує, що позивачка просить визнати окремим цілим домоволодінням належну їй на праві власності одну другу частину житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ), припинивши право спільної часткової власності. Разом з тим, зазначає, що їй належить 1/2 частина житлового будинку, тобто житловий будинок не складає 1/1 частини, так як інші частини житлового будинку зареєстровані за ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Також, у позовній заяві позивачка зазначає третіми особами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при цьому у позовній заяві відсутнє обґрунтування доцільності залучення вказаних третіх осіб, а також не зазначено, на які саме права чи обов`язки цих третіх осіб може вплинути рішення в даній справі.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 1 цього Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2025 року становить 3028,00 грн.

Згідно з п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру, за подання якої позивачка мала сплатити судовий збір на загальну суму 2 422,40 грн (1211,20*2), проте, позивачкою сплачено судовий збір у сумі 1 539,80 грн (квитанція до платіжної інструкції на переказ готівки № від 08.05.2025).

Таким чином, позивака повинна доплатити судовий збір за одну вимогу немайнового характеру у сумі 882,60 грн (2 422,40 1 539,80).

Таким чином, позивачці необхідно доплатити 882,60 грн (2 422,40 1 539,80) судового збору, надавши суду відповідний підтверджуючий платіжний документ на підтвердження сплати в дохід державного бюджету.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях:

Отримувач коштів ГУК уКиїв.обл/Таращанська міс/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37955989, Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.);

Рахунок отримувача UA0010850;

Код класифікації доходів бюджету 22030101;

Призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Таращанський районний суд Київської області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до частин 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору та надасть суду відповідний платіжний документ, - позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною і підлягає поверненню позивачеві.

Згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи наведені вище недоліки позовної заяви, суд вважає за необхідне надати позивачу десятиденний строк з дня вручення їй цієї ухвали для усунення вказаних недоліків у спосіб подання:

1) позовної заяви із зазначенням:

викладу обставин, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги до відповідача, а також доказів, що підтверджують вказані обставини;

2) платіжного документу на підтвердження доплати судового збору в сумі 882,60 грн.

Суд зауважує, що дотримання вимог статтей 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Оскільки судом установлено невідповідність позовної заяви вимогам статей 175, 177 ЦПК України, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу десятиденного строку для усунення вказаних недоліків поданої заяви.

На підставі наведеного та керуючись статтями 4, 14, 43, 175, 177, 184, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Таращанської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на окреме житлове будинковолодіння (житловий будинок садибного типу) з господарськими будівлями та спорудами залишити без руху та надати позивачці десятиденний строк з дня вручення ухвали на усунення вказаних у ній недоліків.

Роз`яснити позивачці, що в разі, якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, - позовна заява вважатиметься неподаною і буде їй повернута.

Копію ухвали надіслати позивачці.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за вебадресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України http://tr.ko.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяВ. І. Зінкін