Справа № 712/1357/24
Провадження № 2 /712/216/25
РІШЕННЯ
04 березня 2025 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого судді Токової С.Є.
при секретарі Білик О.Ю.
з участю представника позивача ОСОБА_1
представника відповідача ОСОБА_2
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Черкаської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-
В С Т А Н О В И В :
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача .
01.02.2024 року позивач ОСОБА_3 в особі свого представника ОСОБА_1 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовом до Черкаської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Просив суд визначити йому додатковий строк терміном в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позов мотивований тим, що після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, яка складається із квартири АДРЕСА_1 .
За життя ОСОБА_4 склала заповіт на свого сина ОСОБА_3 , яким заповідала йому вищевказану квартиру та речі домашнього вжитку.
Маючи намір прийняти спадщину, звернувся приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Левицької Е.А., проте нотаріус відмовила у вчиненні нотаріальної дії у зв"язку зі сплином шестимісячного строку для прийняття спадщини.
Зазначає, що строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини ним пропущено з поважних причин, якими вказує необізнаність з порядком прийняття спадщини.
Позивач також просить врахувати, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 " Про введення воєнного стану в Україні" було введено військовий стан, який неодноразово продовжувався і діє наразі.
Постановою Кабінету Міністрів України № 164 від 28 лютого 2022 року "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" з відповідними змінами було встановлено, що на час воєнного стану перебіг строку щодо прийняття спадщини та відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Тобто, враховуючи вимоги пункту 3 Постанови, перебіг строку для прийняття спадщини на час воєнного стану зупинився і свідоцтво про право на спадщину могло бути видано лише після закінчення такого строку.
Ухвалою суду від 08 лютого 2024 року відкрито провадження у зазначеній цивільній справі, вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.
Також вказаною ухвалоаю суду витребувано від привтаного нотаріуса копію спадкової справи після смерті ОСОБА_4 .
Ухвалою від 03 липня 2024 закрито підготовче провадження, справа призначена до судового розгляду.
Відповідач відзив на позовну заяву не подавав.
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала повністю з підстав, наведених у позовній заяві. Надала уточнені пояснення щодо родинних зв"язків померлої та позивача, зазначивши, що ОСОБА_4 була не матір"ю, а бабою позивача.
Представник відповідача Черкаської міської ради Птуха В.І. в судовому засіданні заперечувала проти позову, вважає що підстави для продовження строку для прийняття спадщини про які вказує позивач, не є поважними. Останній мав можливість оформити спадкові права у визначений законодавством строк.
Заслухавши сторони, дослідивши письмові докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Мотивувальна частина .
Встановлені обставини справи.
Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 .
Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, яка складається із квартири АДРЕСА_1 .
За життя, 09.03.1994 року ОСОБА_4 склала заповіт, яким заповідала належну їй квартиру АДРЕСА_1 , речі домашньої обстановки та вжитку ОСОБА_3 . Заповіт посвідчений державним нотаріусом першої Черкаської державної нотаріальної контори Малою Н.А.
Відповідно до інформації зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) після смерті ОСОБА_4 із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався.
При зверненні позивача до приватного нотаріуса Левицької Е.А. із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , 18.01.2024 року отримав відмову з підстав пропуску строку для звернення із заявою до нотаріуса.
Як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, позивач посилається на те, що не був обізнаний про порядок прийняття спадщини за наявності заповіту. Крім того, 24 лютого 2022 року в Україні введено військовий стан, внаслідок чого були внесені зміни до діючого законодавства щодо строків подання заяви про прийняття спадщини.
Змівст спірних правовідносин.
Застосовані норми права, що регулюють спірні правовідносини.
Відповідно до частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно з частиною 2 статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Відповідно до частини 1 статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Нормами статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (статті1220,1222 ЦК України).
Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (частина 1статті 1221 ЦК України).
Згідно з вимогами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Згідно з частиною 1, 2 статті1269, частиною першою статті1270ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (1270ЦК України).
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини 3статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Отже, згідно з цією статтею поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеногостаттею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.
Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності.
Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17 грудня 2021 року у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Водночас, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1статті 106 Конституції України,Закону України "Про правовий режим воєнного стану",Указом ПрезидентаУкраїни від 24.02.2022 № 64/2022введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.
Відповідно достатті 64 Конституції України, статей12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат»,Указу ПрезидентаУкраїни від 24лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні`Кабінетом Міністрів України 28 лютого 2022 року була прийнята постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».
З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставіпостанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».
Так, пунктом 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Разом з тим, 25 січня 2023 року Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок про те, що основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно доКонституції Українита цьогоКодексу(далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексуУкраїни(частина 2 статті 4 ЦК України).
Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, встатті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положеннямЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установленихКонституцією Українита законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена.
Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Шестимісячний строк для прийняття спадщини спливав 21 червня 2022 року.
Однак, 24 лютого 2022 року в Україні ввели військовий стан, почались бойові дії, не працювали відділення поштового зв`язку, інші державні органи, зокрема й органи нотаріату.
Вказані причини , а також суперечливість положеннь закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємя мали своїм наслідком пропущення ОСОБА_3 строку для подачі заяви про прийняття спадщини в період строку, визначеного законом, тобто існували об`єктивні істотні труднощі, які слід вважати непереборними, що перешкоджали їй своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
При цьому, суд також враховує, що Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі(SERKOV v. UKRAINE)«Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступнє для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства зважливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі (CASEOFNOVIKv.UKRAINE)«Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля.
Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі (Ilhanv.Turkey)«Ілханпроти Туреччини» від 27 червня 2000 рокупри вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, наявність волевиявлення заповідача ОСОБА_4 за життя скласти заповіт на ім"я ОСОБА_3 , суд вважає, що позивачем наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для нього щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька, та вважає за необхідне надати додатковий строк два місяці, перебіг якого рахується з дня набрання судовим рішенням законної сили.
Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат відповідно до статті 141 ЦПК України, у зв"язку з чим, розподіл судових витрат не проводиться.
На підставі викладеного, керуючись ст.1217,1221,1270,1272 ЦК України, ст.ст. ст. ст. 12,13,81,263-265 ЦПК України, суд,-
В И Р І Ш И В :
Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 додатковий строк два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий :