Справа № 308/8360/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Крегул М.М., при секретарі судового засідання Мішко М.М., за участю представника позивача адвоката Лешанич О.В. , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом адвоката Лешанич Лесі Вікторівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до відповідача-1 ОСОБА_2 , відповідача-2 ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Служба у справах дітей виконавчого комітету Чопської міської ради про позбавлення батьківських прав, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовом адвоката Лешанич Лесі Вікторівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до відповідача-1 ОСОБА_2 , відповідача-2 ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Служба у справах дітей виконавчого комітету Чопської міської ради про позбавлення батьківських прав.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02.08.2024 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Позивач ОСОБА_1 та її у призначені судові засідання не з`являються, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомляли, заяв чи клопотань про відкладення судового засідання чи розгляд справи без їх участі не подавали.

Представник позивача адвокат Лешанич Л.В у судовому засіданні звернулася з клопотанням про витребування від органу опіки та піклування висновку з конкретною вказівкою щодо доцільності чи недоцільності позбавлення відповідачів батьківських прав ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , відносно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заслухавши пояснення Лешанич О.В. , оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Одним із принципів цивільного судочинства є принцип диспозитивності, на підставі якого позивач сам вирішує способи захисту своїх прав. Предметом позову у даній справі є про позбавлення батьківських прав відповідача

Відповідно до ч. 4 ст. 19 Сімейного кодексу України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Частиною 5 статті 19 Сімейного кодексу України визначено, що орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

В матеріалах справи не міститься Висновок органу опіки та піклування .

Враховуючи те, що позивачем було заявлено відповідне клопотання про витребування доказів, які мають значення для розгляду даної цивільної справи, неможливість їх отримання іншим чином, суд вважає, що відповідні докази повинні бути судом витребувані, а клопотання заявника задоволено.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 84, 119, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Витребувати від Служби у справах дітей виконавчого комітету Чопської міської ради письмовий висновок відповідно до ч. 5 ст. 19 Сімейного кодексу України по суті заявлених вимог, які стосуються прав малолітньої дитини ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , із вказівкою про доцільність чи недоцільність позбавлення батьківських прав відповідача-1 ОСОБА_2 , відповідача-2 ОСОБА_3 .

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Крегул М.М.

.При цьому , суд бере до уваги, що якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення (частина одинадцята статті 272 ЦПК України).

Водночас, адвокат як представник бере участь у судовому процесі від імені особи (сторони чи третьої особи), інтереси якої він представляє, відповідно наділений правами та обов`язками останньої (за умови, що в ордері немає застережень про обмеження повноважень адвоката). Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає в реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи. Це означає також, що процесуальні дії / рішення / позиція представника в судовому процесі створюють юридичні наслідки [саме] для особи, від імені якої він діє, і остання має теж це розуміти.

Участь сторони в судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом сторони, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні підстави.

До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 липня 2024 року у справі № 9901/236/21 (провадження № 11-102заі24).

Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє (частина сьома статті 272 ЦПК України).

Отже, аналіз наведених вище норм дає підстави для висновку, що учасник справи, який бере в ній участь через представника, а саме адвоката, вважається таким, що отримав копію судового рішення, за результатами розгляду справи в суді першої інстанції, якщо представнику доставлено такий процесуальний документ до електронного кабінету.

До схожих висновків дійшов Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 04 листопада 2024 року у справі № 405/4689/19 (провадження № 61-1979сво24).

Відповідно до положень ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як зазначив Верховний Суд (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від наявності поважних чи неповажних причин.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Така ж правова позиція викладена і Постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відтак, процесуальна бездіяльність позивача не може ставити під сумнів здійснення судом судочинства, а вирішення спору в такому випадку було б порушенням принципу диспозитивності.

Невиконання покладених на позивача обов`язків мають визначені чинним цивільним процесуальним законодавством наслідки, зокрема щодо залишення позову без розгляду.

Беручи до уваги, що позивач та її представник повторно не з`явилися в судове засідання, суд вважає, що позов необхідно залишити без розгляду.

При цьому, суд зазначає, що залишення позову без розгляду не порушує та не позбавляє права позивача на повторне звернення до суду.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 257, 258 - 268,353 ЦПК України, п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву адвоката Лешанич Лесі Вікторівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до відповідача-1 ОСОБА_2 , відповідача-2 ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Служба у справах дітей виконавчого комітету Чопської міської ради про позбавлення батьківських прав - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення такій особі ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул