Справа № 308/9747/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2025 року м.Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Дегтяренко К.С.,

з участю секретаря судового засідання Чейпеш В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ужгороді, в приміщенні суду в порядку заочного розгляду у загальному позовному провадженні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи без самостійних вимог на стороні позивача приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Матей Руслани Іванівни, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування, -

встановив:

06 червня 2024 року ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом в якому просить:

-визначити частки у спільній сумісній власності на житлову квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 визначивши ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

-визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/7 частку в житловій квартирі, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , в порядку спадкування по заповіту за померлою ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого згідно з рішенням №4 від 27.04.1994 року виданого виконавчим комітетом Ужгородської міської ради, квартира в АДРЕСА_1 була приватизована на праві спільної сумісної власності на сімох співвласників: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Довідкою КП АПБ Ужгородської міської ради від 08.01.2024 року, № 18, підтверджується, що право власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , станом на 31.12.2012 року була зареєстрована в КП «БТІ м. Ужгород» реєстровий №4166 в книзі №21 за: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Номер інформаційної довідки: 381551452. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла одна із співвласників - ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . На випадок своє смерті ОСОБА_7 заповіту не залишала.

Рішенням ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.11.2014 року по справі №308/12422/14-ц вирішено визнати за ОСОБА_6 право власності на 1/7 частки в праві власності на квартиру АДРЕСА_2 за померлою ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В подальшому ІНФОРМАЦІЯ_4 померла інша із співвласників - ОСОБА_6 , яка на випадок смерті залишила заповіт від 29.09.2021 року № 1673, посвідчений державним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Котлярова Л.В., витяг про реєстрацію в спадковому реєстрі №66637544 від 29.09.2021 року.

За змістом даного заповіту, все своє майно на випадок смерті вона заповіла сину ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , свідоцтво про народження Серія НОМЕР_2 від 09.01.2024 року.

Згідно довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб на день смерті одного з них від 15.11.2023 року за №5298/13-21 виданої відділом реєстрації місця проживання Ужгородської міської ради доводиться те, що відповідно до відомостей реєстру територіальної громади за адресою: АДРЕСА_1 , на момент смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 були зареєстровані такі особи: 1. ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_5 ; 2. ОСОБА_8 - ІНФОРМАЦІЯ_6 ; 3. ОСОБА_9 - ІНФОРМАЦІЯ_7 ; 4. ОСОБА_10 - ІНФОРМАЦІЯ_8 ; 5. ОСОБА_11 - ІНФОРМАЦІЯ_9 ..

Враховуючи наведене ОСОБА_1 є спадкоємцем на частку житлової квартири в розмірі 2/7 за померлою матір`ю відповідно до змісту залишеного нею заповіту та Рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.11.2014 року по справі №308/12422/14-ц.

Свідоцтво про право на спадщину після смерті матері - не оформлялося. Спадкова справа за моєю заявою заведена у приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Матей Руслани Іванівни.

Враховуючи, вищевказане позивач просить визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/7 частки в житлові квартирі за адресою АДРЕСА_1 в порядку спадкування по заповіту за померлою ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відзиву на позовну заяву у встановлений строк не подано.

03 липня 2024 року ухвалою суду відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

27 січня 2025 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

14 травня 2025 року ухвалою суду задоволено заяву представника позивача та залишено без розгляду частину позовних вимог.

Позивач та його представник в судове засідання не зявилися, адвокат подав заяву про розгляд справи у їх відсутності.

Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про час та місце проведення судового розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомили, будь яких заяв на адресу суду неподали.

Від третіх осіб у справі, надійшли заяви про проведення розгляду справи у їх відсутності .

Враховуючи, що відповідачем у встановлений законом строк відзив на позов не подано, на підставі ч.8 ст.178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами та в порядку ст.280 ЦПК України вважає за можливе постановити заочне рішення .

Застосування технічних засобів фіксування під час розгляду цивільної справи не здійснювалось відповідно до ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою учасників судового процесу.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані суду докази у їх сукупності та взаємозв`язку, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого згідно з рішенням №4 від 27.04.1994 року виданого виконавчим комітетом Ужгородської міської ради, квартира в АДРЕСА_1 була приватизована на праві спільної сумісної власності на сімох співвласників: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Довідкою КП АПБ Ужгородської міської ради від 08.01.2024 року, № 18, підтверджується, що право власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , станом на 31.12.2012 року була зареєстрована в КП «БТІ м. Ужгород» реєстровий №4166 в книзі №21 за: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Номер інформаційної довідки: 381551452. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла одна із співвласників - ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . На випадок своє смерті ОСОБА_7 заповіту не залишала.

Рішенням ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.11.2014 року по справі №308/12422/14-ц вирішено визнати за ОСОБА_6 право власності на 1/7 частки в праві власності на квартиру АДРЕСА_2 за померлою ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В подальшому ІНФОРМАЦІЯ_4 померла інша із співвласників - ОСОБА_6 , яка на випадок смерті залишила заповіт від 29.09.2021 року № 1673, посвідчений державним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Котлярова Л.В., витяг про реєстрацію в спадковому реєстрі №66637544 від 29.09.2021 року.

За змістом даного заповіту, все своє майно на випадок смерті вона заповіла сину ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , свідоцтво про народження Серія НОМЕР_2 від 09.01.2024 року.

Згідно довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб на день смерті одного з них від 15.11.2023 року за №5298/13-21 виданої відділом реєстрації місця проживання Ужгородської міської ради доводиться те, що відповідно до відомостей реєстру територіальної громади за адресою: АДРЕСА_1 , на момент смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 були зареєстровані такі особи: 1. ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_5 ; 2. ОСОБА_8 - ІНФОРМАЦІЯ_6 ; I 3. ОСОБА_9 - ІНФОРМАЦІЯ_7 ; 4. ОСОБА_10 - ІНФОРМАЦІЯ_8 ; 5. ОСОБА_11 - ІНФОРМАЦІЯ_9 ..

Враховуючи наведене ОСОБА_1 є спадкоємцем на частку житлової квартири в розмірі 2/7 за померлою матір`ю відповідно до змісту залишеного нею заповіту та Рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.11.2014 року по справі №308/12422/14-ц.

Свідоцтво про право на спадщину після смерті матері - не оформлялося. Спадкова справа за його заявою заведена у приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Матей Руслани Іванівни.

Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право власності набувається у порядку, визначеному законом.

Держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності (частина перша статті 386 ЦК України).

Згідно з положеннями статті 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Тобто, дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем, чітко визначені у частинах третій, четвертій статті 1268, статтях 1269, 1270 ЦК України.

Згідно зі статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно до нотаріуса, який відповідно до вимог статті 68 Закону України «Про нотаріат» при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку.

Прийняття спадщини спадкоємцем, який звертається з вимогою про визнання права власності на спадкове майно, має встановлюватися належними доказами: копіями документів із спадкової справи, якщо така справа заводилася нотаріусом, довідками з житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Згідно з частинами першою-третьою статті 12, частинами першою п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).

З урахуванням наведеного та з огляду на те, що спадкоємцем після смерті спадкодавця ОСОБА_6 є її син ОСОБА_1 , суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання за позивачем ОСОБА_1 права власності на 2/7 частини в житловій квартирі в порядку спадкування за законом після смерті його матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Таким чином, виходячи із принципів розумності та справедливості, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, з`ясувавши їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, суд приходить до переконання, що позов підлягає задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись статтями 5, 76-81, 83, 95, 247, 265, 354, 355 ЦПК України суд, -

ухвалив:

Позовну заяву задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 право власності на 2/7 частки в житловій квартирі АДРЕСА_2 в порядку спадкування по заповіту за померлою мамою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а саме до Закарпатського апеляційного суду

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце реєстрації АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_3 , місце реєстрації АДРЕСА_1

Третя особа: Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Матей Руслана Іванівна, знаходиться за адресою м.Ужгород, пл.Жупанатська, 16.

Третя особа: ОСОБА_4 , місце реєстрації АДРЕСА_1 , адреса поштового зв`язку АДРЕСА_3 .

Третя особа: ОСОБА_5 , місце реєстрації АДРЕСА_1 , адреса поштового зв`язку АДРЕСА_3 .

Суддя Дегтяренко К.С.