Справа № 359/4026/23
Провадження № 2/359/145/2025
УХВАЛА

Іменем України

21 травня 2025 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Яковлєвої Л.В.,

при секретарі Бокей А.В.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Борисполі Київської області клопотання ОСОБА_1 про відвід судді Яковлєвої Людмили Валеріївни від розгляду цивільної справи за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на будинок та автомобілі, земельні ділянки, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області перебуває вище-зазначена цивільна справа.

Ухвалою суду від 27 липня 2023 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено судове засідання. Сторонам роз`яснено права, обов`язки та встановлено строки для вчинення процесуальних дій.

Ухвалою суду від 08 листопада 2023 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на будинок та автомобілі, земельні ділянки об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна.

19 травня 2025 року через систему «Електронний суд» від ОСОБА_1 до суду надійшла заява про відвід судді Яковлєвої Л.В., в якій просила : відвести суддю Яковлєву Л.В., яка здійснює розгляд цивільної справи №359/4026/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна.

Заяву обґрунтовано тим, що в провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області перебуває цивільна справа №359/4026/23. 16 травня 2025 року відбулося судове засідання за участі сторін, під час якого суддя Яковлєва Л.В. допустила поведінку, що свідчить про її упереджене ставлення до однієї зі сторін, а саме - до відповідача ОСОБА_1 .. У вказаному судовому засіданні головуюча суддя продемонструвала очевидну небажаність об`єктивного розгляду справи. Незважаючи на те, що ОСОБА_1 з`явилась в судове засідання особисто та була готова надати пояснення, суддя безпідставно відмовила у її допиті як свідка. Відповідач мала при собі всі необхідні документи, що підтверджують її правову позицію у справі, однак суддя фактично проігнорувала як її присутність, так і подані документи. Така поведінка не лише суперечить основним засадам цивільного процесуального права, а й створює очевидне враження упередженості та формує сумніви в неупередженості судді. Відмова у допиті сторони, яка має безпосереднє значення для з`ясування істотних обставин справи, є суттєвим порушенням принципів змагальності сторін та рівності їхніх процесуальних прав. В ході судового засідання суддя демонструвала явні ознаки поспіху, що суперечать обов`язку забезпечити повний і всебічний розгляд справи. Головуюча неодно-разово перебивала учасників процесу, прискорювала розгляд, не давала достатнього часу для викладення позиції сторін, що фактично позбавляло їх можливості реалізувати право на захист та участь у змагальному процесі. Під час попереднього судового засідання, яке відбулося у період активної повітряної тривоги та обстрілу м. Києва, суддя все одно ухвалила рішення проводити слухання без його перенесення чи забезпечення належних заходів безпеки для учасників процесу. Зокрема, у той час лунали сирени повітряної тривоги, була інформація про влучання та активну ракетну загрозу на території столиці. Незважаючи на очевидну небезпеку, суддя не надала учасникам справи можливість евакуюватися до укриття або хоча б тимчасово призупинити засідання. В залі суду були присутні учасники справи і саме вони перебували в найбільш уразливому становищі, адже як фізичні особи без охорони чи супроводу вони не могли самостійно забезпечити власну безпеку в таких умовах. Такі дії судді ставили під пряму загрозу життя і здоров`я сторін, а також порушували основоположне право людини на безпеку. Крім того, подібна поведінка свідчить про зневажливе ставлення до учасників процесу та нехтування елементарними принципами людяності, що є несумісним з високим статусом судової влади. Враховуючи основні засади цивільного судочинства, вимоги законодавства України та практику Європейського суду з прав людини, необхідність дотримання гарантій права на справедливий суд та зміцнення довіри громадськості до суду, Федотова Г.В. вважає наявними правові підстави для задоволення заяви про відвід судді Яковлєвої Л.В. На підставі вищенаведеного заявник вважає, що поведінка судді Яковлєвої Л.В. під час розгляду справи ставить під сумнів її здатність здійснювати об`єктивне і неупереджене правосуддя. Це, у свою чергу, прямо суперечить не лише положенням Цивільного процесуального кодексу України, а й принципам справедливого судового розгляду, гарантованих статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Участь судді, яка вже проявила упередженість на ранньому етапі розгляду справи, унеможливлює подальший розгляд без порушення прав сторін, зокрема права на справедливий суд.

Вивчивши подану ОСОБА_1 заяву про відвід судді Яковлєвої Л.В. від розгляду даної цивільної справи, суддя приходить наступного висновку.

Відповідно ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною 1 ст. 37 ЦПК України зазначено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі.

Вимогами ч. 1 - 3 ст. 39 ЦПК України вказано, що з підстав, зазначених у статтях 36 та 37 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід або ж відвід може бути заявлено учасниками справи. При цьому, відвід повинен бути вмотивованим.

Зі змісту ст. 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» вбачається, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією України і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Аналогічні вимоги щодо гарантування захисту прав, свобод та інтересів кожного у розумні строки незалежним, безстороннім та справедливим судом передбачені у ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Зі змісту статті 6 Конвенції та практики Європейського Суду з питань неупередженості суду вбачається, що правосуддя має не тільки здійснюватись, а повинно також демонструватись. Під сумнівом - довіра до суду, яку суд має вселяти громадянам у демократичному суспільстві Як правило, неупередженість означає відсутність упереджень або упередженості, при цьому її наявність або відсутність можуть бути перевірені різними способами (Кіпріану проти Кіпру, п. 118; Мікаллеф проти Мальти, п. 93). ЄСПЛ у своїй практиці проводить відмінність між суб`єктивним підходом, тобто прагненням переконатися в суб`єктивному обвинуваченні або інтересі певного судді у конкретній справі та об`єктивним підходом, тобто визначенням, чи були судді надані достатні гарантії, щоб виключити будь-які обґрунтовані сумніви в цьому відношенні (Кіпріану проти Кіпру, п. 118; П`єрсак проти Бельгії, п. 30; Грівз проти Сполученого Королівства, п. 69). Разом з тим, чітка відмінність між цими поняттями відсутня, оскільки поведінка судді може не тільки об`єктивно викликати сумніви в його неупередженості з точки зору зовнішнього спостерігача (об`єктивний тест), але мова може також йти про його або її особисте переконання (суб`єктивний тест). Виходячи з наведеного, практика ЄСПЛ говорить про те, що кожний судця, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи (Мікалефф проти Мальти).

Статтею 40 ЦПК України визначено порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Щодо доводів, на підставі яких головуючому у справі судді заявлено відвід, слід зазначити наступне.

Згідно ст. 92 ЦПК України сторони, треті особи та їхні представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

07 травня 2025 року протокольною ухвалою суду було задоволено клопотання адвоката Напрієнко М.В. про допит в якості свідка відповідача по первісному позову ОСОБА_1 .

Наступне судове засідання у справі було призначено на 16 травня 2025 року, про що сторони повідомлялись у передбачений законом спосіб.

В судовому засіданні від 16 травня 2025 року, на виконання вимог ст. 92 ЦПК України, головуючий суддя, після завершення дослідження доказів, наявних в матеріалах справи, з`ясувала у ОСОБА_1 чи надає вона згоду на її допит в якості свідка та чи бажає давати покази, на що ОСОБА_1 відповіла : «не заперечую».

Згідно ч. 5, 6 ст. 230 ЦПК України якщо перешкод для допиту свідка не встановлено, головуючий під розписку попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання і відмову від давання показань та приводить його до присяги: «Я, (ім`я, по батькові, прізвище), присягаю говорити правду, нічого не приховуючи і не спотворюючи». Текст присяги підписується свідком. Підписаний свідком текст присяги та розписка приєднуються до справи.

Варто зазначити, що відповідач за первісним позовом ОСОБА_1 приймала участь в судовому засіданні від 16 травня 2025 року в режимі відео конференції з використанням власних технічних засобів через систему «ВКЗ».

Для виконання вимог ч. 5, 6 ст. 230 ЦПК України головуючим суддею, за погодження зі сторонами, ОСОБА_1 та її представниками, о 12 год. 52 хв. в засіданні було оголошено технічну перерву на 10 хвилин з метою : 1) направлення секретарем судового засідання на електронну адресу ОСОБА_1 , для ознайомлення та підписання наступні документи : «Пам`ятка про права та обов`язки свідка, згідно вимог ЦПК України», «Розписка свідка з попередженням про кримінальну відповідальність», «Присяга свідка»; 2) для направлення ОСОБА_1 на Електронний суд вказаних документів, підписаних за допомоги її особистого ЕЦП, для подальшого приєднання до матеріалів справи.

Протягом тривалого часу від відповідача на Електронний суд не надходило жодних заяв чи документів, у зв`язку з чим 16 травня 2025 року о 13 год. 45 хв. було відновлено судове засідання, та, через відсутність підписаних ОСОБА_1 «Пам`ятки про права та обов`язки свідка, згідно вимог ЦПК України», «Розписки свідка з попередженням про кримінальну відповідальність», «Присяги свідка», головуючим суддею у справі було поставлено на обговорення сторін питання щодо можливості оголошення перерви в судовому засіданні з метою виконання ОСОБА_1 вимог суду та подальшого виклику і допиту свідків у справі.

Наведене, в свою чергу, унеможливило здійснення допиту відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 в процесуальному статусі свідка в даному судовому засіданні.

Щодо доводів заявника про проведення суддею Яковлєвою Л.В. судового засідання під час оголошення «Повітряної тривоги» слід зазначити наступне.

Попереднє судове засідання в даній справі, про яке зазначено ОСОБА_1 у заяві, відбулось 07 травня 2025 року. Бориспільський міськрайонний суд Київської області розташо-ваний в м. Бориспіль Київської області.

Так, дійсно в це день на території Київської області та м. Києва було оголошено «Повітряну тривогу» через загрозу застосування ворогом балістики та БПЛА.

Вказана «Повітряна тривога» розпочалась в м. Києві : 07 травня 2025 року о 00:58 год. - «Відбій тривоги» 07 травня 2025 року о 01:37, «Повітряна тривога» 07 травня 2025 року о 04:00 год. - «Відбій тривоги» 07 травня 2025 року о 05:12 год., «Повітряна тривога» 07 травня 2025 року о 06:20 год. - «Відбій тривоги» 07 травня 2025 року о 07:34 год., «Повітряна тривога» 07 травня 2025 року о 09:36 год. - «Відбій тривоги» 07 травня 2025 року о 12:44 год., «Повітряна тривога» 07 травня 2025 року о 17:00 год. - «Відбій тривоги» 07 травня 2025 року о 17:26 год., «Повітряна тривога» 07 травня 2025 року о 21:12 год. - «Відбій тривоги» 07 травня 2025 року о 21:38 год.

Повітряна тривога в Київській області тривала в наступні періоди : «Повітряна тривога» 07 травня 2025 року о 00:58 год. - «Відбій тривоги» 07 травня 2025 року о 01:38, «Повітряна тривога» 07 травня 2025 року о 01:41 год. - «Відбій тривоги» 07 травня 2025 року о 13:30 год., «Повітряна тривога» 07 травня 2025 року о 17:01 год. - «Відбій тривоги» 07 травня 2025 року о 17:21 год., «Повітряна тривога» 07 травня 2025 року о 18:22 год. - «Відбій тривоги» 07 травня 2025 року о 18:36 год., «Повітряна тривога» 07 травня 2025 року о 18:42 год. - «Відбій тривоги» 07 травня 2025 року о 19:32 год., «Повітряна тривога» 07 травня 2025 року о 21:14 год. - «Відбій тривоги» 07 травня 2025 року о 21:40 год.

З наведеного вбачається, що оголошення «Повітряної тривоги» по Київській області, відбулося задовго до початку судового засідання, яке було призначене на 11 год. 00 хв. 07 травня 2025 року, про що учасники справи достеменно були обізнані та, у зв`язку з цим, мали можливість та право звернутися до суду із клопотанням про відкладення розгляду справи або про проведення судового засідання у режимі відео конференції через неможливість прибути в судове засідання та загрозу життю їх здоров`ю. Даним правом сторони та їх представники не скористались.

В свою чергу, обізнаність сторін у справі та їх представників, про оголошення повітряної тривоги на території Київської області 07 травня 2025 року з 01:41 год., яка тривала до 13:30 год. цього ж дня, не стало на заваді для явки ОСОБА_2 та його представника адвоката Осадчої К.О., представників ОСОБА_1 адвокатів Напрієнко М.В. та Зарубіна О.О., перекладача Бондарчука М.Я. до Бориспільського міськрайонного суду Київської області та їх участі в судовому засіданні.

У зв`язку з явкою вказаних сторін до суду та відсутності від них заяв чи заперечень щодо проведення призначеного на 07 травня 2025 року на 11 год. 00 хв. судового засідання під час оголошеної повітряної тривоги, головуючий суддя Яковлєва Л.В. провела судове засідання у справі № 359/4026/23.

З огляду на підстави заявленого відводу суд вважає, що наведені заявником обставини не є підставами, в розумінні вимог ст. 36, 37 ЦПК України, для відводу судді. Крім того, заявником не повідомлено і не зазначено жодних обставин та не надано підтверджуючих їх доказів, які б свідчили про упередженість судді Яковлєвої Л.В. при розгляді даної справи та які викликають сумніви в її неупередженості або об`єктивності до певної зі сторін у справі. Фактично, заявник не погоджується з процесуальними діями судді.

Враховуючи викладені заявником у заяві підстави для відводу, суд приходить висновку, що подана заява є необґрунтованою та не підлягає задоволенню з підстав зазначених у заяві про відвід судді Яковлєвої В.В. Відтак, суд вважає за необхідне для вирішення питання про відвід головуючого судді Яковлєвої Л.В. передати на розгляд іншому судді, визначеному в порядку, передбаченому ст. 33 ЦПК України.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 33, 36, 37,40, 258 -261, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Визнати заявлений позивачем ОСОБА_1 відвід судді Яковлєвої Людмили Валеріївни від розгляду цивільної справи за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на будинок та автомобілі, земельні ділянки - необґрунтованим.

Справу передати до канцелярії Бориспільського міськрайонного суду для визначення судді для вирішення питання про відвід судді в порядку, передбаченому ст. 33 ЦПК України.

Ухвала суду є остаточною та, згідно вимог ст. 353 ЦПК України, апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Яковлєва Л.В.