Справа №: 398/1613/25
провадження №: 2/398/1630/25
РІШЕННЯ

Іменем України

"21" травня 2025 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді Молонової Ю.В.,

при секретарі Борозні Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрія в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Олександрійської міської ради Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

26.03.2025 ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Олександрійської міської ради Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 . Позивач є донькою померлого та спадкоємцем першої черги за заповітом від 15.12.2017 року. Після смерті батька вона не зверталась до нотаріальних органів, оскільки їй не було відомо про існування заповіту, який в лютому 2024 знайшла її мати ОСОБА_3 в будинку, де проживав померлий. Будинок батька вона не відвідувала, а з початком повномасштабного вторгнення РФ в України з 2022 по 2024 рік перебувала за кордоном. Після повернення в Україну, 06.03.2024 вона звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку подання такої заяви. 17.04.2024 вона зверталася до Олександрійського міськрайонного суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позові нею було визначено відповідачами ОСОБА_3 , як дружину спадкодавця, та ОСОБА_4 , сина позивача, який на той момент був зареєстрований із спадкодавцем. Однак їй було відмовлено у задоволені позові у зв`язку із зверненням до неналежних відповідачів, оскільки вони не прийняли спадщину, не зверталися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини чи відмову у її прийнятті, а також ОСОБА_1 хоча у був зареєстрований із спадкодавцем, однак там не проживав.

Ухвалою судді від 31.03.2025 по вищевказаній цивільній справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження, копія якої була направлена сторонам та відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідачем відзив на позовну заяву не наданий.

Ухвалою суду від 23.04.2025 підготовче провадження по справі закрито та справа призначена до судового розгляду.

Представник позивача подав заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи у їх відсутність.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що згідно з копією заповіту, посвідченого 15.12.2017 року державним нотаріусом Олександрійської міської державної нотаріальної контори №1 Москаленко Я.М., зареєстрованого в реєстрі за №3-812, ОСОБА_2 належну йому на праві приватної власності земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, розташовану за адресою: Кіровоградська область, Олександрійський район, Андріївська сільська рада, площею 2 га, кадастровий номер :02:000:05127, заповідав ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.6-7).

Відповідно до копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно № НОМЕР_1 від 26.03.2014 року та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 26.03.2014 року №19540214 земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства, розташована за адресою: Кіровоградська область, Олександрійський район, Андріївська сільська рада, площею 2 га, кадастровий номер :02:000:5127, на праві приватної власності належить ОСОБА_2 (а.с.8-10).

Згідно з копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.11).

Згідно з копією листа приватного нотаріуса Олександрійського районного нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) від 06.03.2024 року №19/01-16, ОСОБА_1 відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини та оформлені спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки спадщину нею не прийнято, заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк нею не подано. У зв`язку з чим рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. За даними Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть, сформованого 05 березня 2024 року №5, спадкодавець ОСОБА_2 проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до копії рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13.12.2024, справа №398/2061/24, у задоволенні позову ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Тарасенко Олег Євгенійович, до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відмовлено. Підставою відмови є звернення до суду до неналежних відповідачів (а.с.17-19).

У судовому засіданні при дослідженні матеріалів справи було встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 з поважних причин.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до частин першої, другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу ).

Згідно зі ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно зі ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що відповідачами (заінтересованими особами) у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами (заінтересованими особами) є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 28 липня 2021 року в справі № 460/2304/14-ц.

Предметом спору в цій справі є визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом. До спадкового майна за заповітом входить земельна ділянка, а тому відповідачем має виступати орган місцевого самоврядування, який у разі не прийняття спадщини претендуватиме на вказану земельну ділянку.

Враховуючи, що земельна ділянка розташована на території Андріївської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області, відповідачем у справі не може бути Олександрійська міська рада, оскільки результат розгляду вказаного позову не породжує у неї ні прав, ні обов`язків, щодо спадкової земельної ділянки.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Олександрійської міської ради Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Ю.В. Молонова