КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/9425/2025 Доповідач у ІІ інстанції - Приходько К.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2025 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Приходька К.П.,

суддів Писаної Т.О., Журби С.О.,

за участю секретаря Миголь А.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Державного некомерційного підприємства «Державний університет «Київський авіаційний інститут» на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 27 січня 2025 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного некомерційного підприємства «Державний університет «Київський авіаційний інститут» про визнання протиправним і скасування наказу про відсторонення від здійснення повноважень на посаді

установив:

У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва із позовом до НАУ про визнання протиправним і скасування наказу про відсторонення від здійснення повноважень на посаді, мотивуючи свої вимоги тим, що з 15 березня 2023 року позивач обіймав посаду декана юридичного факультету НАУ, з 16 листопада 2022 року був на посаді в.о. декана юридичного факультету НАУ.

За час здійснення своїх посадових обов`язків до позивача не застосовувались дисциплінарні стягнення.

24 листопада 2023 року позивача відсторонено від здійснення повноважень на посаді наказом НАУ №495/од.

Підставою для видачі наказу стало проведення службового розслідування та робота тимчасової комісії, призначеної наказом НАУ від 24 листопада 2023 року №494/од.

Згідно з положеннями даного наказу, на час проведення службового розслідування з 28 листопада 2023 року визначено робоче місце позивача у Державному музеї авіації ім. О.К. Антонова, тобто не за основним місцем здійснення трудової діяльності.

Як вбачається з оскаржуваного наказу, тимчасовій комісії необхідно в строк з 27 листопада 2023 року по 26 грудня 2023 року провести службове розслідування щодо фактів, викладених у службовій записці відділу з питань запобігання та виявлення корупції №06.19/92 від 23 листопада 2023 року стосовно повідомлень про порушення норм законодавства працівниками НАУ.

Зі змістом службової записки позивач ознайомлений не був, отримав копію зазначеної записки тільки у відповідь на адвокатський запит.

Сама ж службова записка не містить відомостей для притягнення позивача до відповідальності та відсторонення від здійснення трудової діяльності.

Крім того, відсторонення від посади має надуманий характер, твердження про порушення позивачем норм законодавства не підкріплено жодними доказами.

Просив суд, визнати протиправним та скасувати накази НАУ від 24 листопада 2023 року №495/од та від 24 листопада 2023 року №494/од про відсторонення від здійснення повноважень на посаді ОСОБА_1 та створення тимчасової комісії для проведення службового розслідування.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 27 січня 2025 року, вказаний позов задоволено частково.

Визнано незаконним та скасовано наказ Національного авіаційного університету від 24 листопада 2023 року №495/од «Про відсторонення від здійснення повноважень на посаді» у частині відносно декана юридичного факультету НАУ ОСОБА_1 .

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Державне некомерційне підприємство «Державний університет «Київський авіаційний інститут» як правонаступник НАУ, подало апеляційну скаргу, оскільки вважає рішення незаконним та необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального та процесуального права.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначило, що наказом Університету від 15 листопада 2022 року №841/к ОСОБА_1 прийнято виконуючим обов`язки декана юридичного факультету з укладанням строкового трудового договору, з 16 листопада 2022 року до призначення на посаду декана юридичного факультету університету у встановленому ст.43 ЗУ «Про вищу освіту» порядку, але не пізніше 30 червня 2023 року.

Наказом Університету від 09 грудня 2022 року №921/к прийнято позивача, доктора юридичних наук, виконуючого обов`язки декана юридичного факультету, на роботу за сумісництвом, на посаду доцента кафедри конституційного і адміністративного права юридичного факультету університету з 12 грудня 2022 року по 30 червня 2023 року.

Наказом Університету від 20 січня 2023 року №35/к, позивача прийнято на посаду професора кафедри конституційного і адміністративного права.

Наказом Університету від 23 червня 2023 року №443/к, позивачу було продовжено строк дії трудового договору за сумісництвом на цій посаді з 01 липня 2023 року по 30 червня 2024 року.

З 15 березня 2023 року позивач обіймав посаду декана юридичного факультету.

22 листопада 2023 року в Університеті було проведено планове засідання Вченої ради Національного авіаційного університету.

Вчена рада Національного авіаційного університету є колегіальним органом управління Національного авіаційного університету.

Вчена рада Університету створена для погодженого вирішення питань, що належать до компетенції Університету як державної освітньої та наукової установи, обговорення головних напрямів діяльності, реалізації покладених на Університет завдань, визначення стратегії розвитку, розроблення й ухвалення нормативних документів, що регулюють внутрішнє життя Університету, наукову та науково-педагогічну діяльність (п. 1.1. Положення про Вчену раду Національного авіаційного університету).

Відповідно до пункту 1.3. Положення про Вчену раду Національного авіаційного університету, затвердженого Вченою радою Національного авіаційного університету від 22 березня 2023 року (протокол №3), колегіальна функція Вченої ради Університету, її повноваження реалізовуються шляхом демократичного, колективного обговорення й ухвалення рішень з актуальних проблем поточної та перспективної діяльності Університету.

Рішення Вченої ради Університету набувають чинності шляхом уведення їх у дію наказами ректора Університету.

Як вбачається з пунктів 11.6.1. та 11.6.2. Положення про Вчену раду, рішення Вченої ради Університету ухвалюється шляхом відкритого голосування у випадках передбачених чинним законодавством, Статутом Університетом та цим Положенням.

Голосування здійснюють члени Вченої ради Університету особисто підняттям руки.

Під час голосування з одного питання член Вченої ради Університету має один голос і зобов`язаний його подати «за», «проти» або «утримався» для ухвалення рішення.

Згідно з пунктом 2.1. протоколу №12 засідання Вченої ради Університету від 22 листопада 2023 року на засіданні Вченої ради Університету розглядалось питання про зміни в організаційній структурі Національного авіаційного університету, де доповідачем було визначено проректора з навчальної роботи.

Під час доповіді проректора було запропоновано схвалити зміни до організаційної структури Університету, зокрема серед яких було здійснення злиття кафедри публічного управління та адміністрування з Юридичним факультетом та створення на їх базі Факультету права та публічного управління.

Рішення про зміни в організаційній структурі Національного авіаційного університету не прийнято.

Відповідно до протоколу №12 засідання Вченої ради Університету від 22 листопада 2023 року голосували - «за» - 17, «проти» - 15, «утримались» - 22.

З порушеного питання Позивач взяв участь у голосуванні, проголосувавши «ПРОТИ», а не утримався.

Після цього, повідомленням відділу з питань запобігання та виявлення корупції НАУ (службова записка від 23 листопада 2023 року №06.19/92), керівника НАУ було повідомлено про ознаки порушення окремими працівниками НАУ положень ЗУ «Про запобігання корупції» (вчинення дій та прийняття участі в рішенні в умовах реального конфлікту інтересів, тобто суперечливість між приватним інтересом та службовими повноваженнями, що, в свою чергу, впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень).

Як випливає зі змісту повідомленням відділу з питань запобігання та виявлення корупції НАУ, Позивач, всупереч вимогам чинного законодавства, а саме за умови наявності реального конфлікту інтересів, взяв участь в обговоренні та голосуванні при ухваленні вказаного рішення та проголосував «ПРОТИ», при цьому не повідомивши про можливий конфлікт інтересів.

Наслідком вказаних дій Позивача стало виникнення у Відповідача обґрунтованих сумнівів щодо правомірності наведених дій позивача з огляду на наявність в останнього реального конфлікту інтересів, в умовах якого він брав участь в голосуванні, попередньо не висловивши ніяких зауважень, а також не повідомив про можливий конфлікт інтересів при розгляді даного питання, хоча мав змогу це реалізувати, користуючись часом, відведеним на виступ.

24 листопада 2023 року наказом Університету №494/од було створено тимчасову комісію для проведення службового розслідування з метою перевірки обставин, викладених у службовій записці відділу з питань запобігання та виявлення корупції №06.19/92 від 23 листопада 2023 року.

24 листопада 2023 року наказом Університету №495/од позивача було відсторонено від здійснення повноважень на посаді зі збереженням заробітної плати на час проведення службового розслідування, з яким Позивач був безпосередньо ознайомлений, поставивши власний підпис на копії наказу.

Твердження Відповідача про те, що «позивач ОСОБА_1 голосував за рішення, які стосувались проведення дій та заходів з питань змін в діяльності структурних підрозділів НАУ, а ліквідація чи реорганізація шляхом зміни структурних підрозділів має наслідком кадрові зміни, можливе скорочення чисельності або штату, можливі істотні зміни умов праці, розміру заробітної плати» є не припущенням, а констатуванням факту, який підтверджується наявними в матеріалах справи належними та допустимими доказами, а саме: повідомленням відділу з питань запобігання та виявлення корупції НАУ, актом про проведення службового розслідування від 29 грудня 2023 року.

Разом з цим, Позивачем у своєму запереченні на відзив до позовної заяви про визнання протиправним і скасування наказу про відсторонення від здійснення повноважень, чітко вказано про те, що при розгляді Вченою радою Університету питання щодо внесення змін до організаційної структури Університету, зокрема серед яких було здійснення злиття кафедри публічного управління та адміністрування з Юридичним факультетом та створення на їх базі Факультету права та публічного управління, він проголосував «проти», що не було враховано судом при ухваленні рішення.

Таким чином, судом першої інстанції при ухваленні рішення у справі не було враховано усіх обставин, наявних в матеріалах справи, що свідчить про неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи та про невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи.

Просило скасувати рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 27 січня 2025 року та ухвалити по справі нове судове рішення, яким відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позову у повному обсязі.

На вказану апеляційну скаргу ОСОБА_1 подав відзив, в обґрунтування якого зазначив, що відповідно до наказу Національного авіаційного університету від 18 березня 2024 року №293/к, його - ОСОБА_1 , доктора юридичних наук, було звільнено з роботи з посади декана Юридичного факультету Національного авіаційного університету та припинено дію контракту від 15 березня 2023 року №207/п.1.1., за не виконання обов`язків, передбачених контрактом п.8 ст. 36 КЗпП України.

24 листопада 2023 року в.о. ректора (головою комісії з реорганізації НАУ) Володимиром Шульгою було видано Наказ №495/од. про відсторонення від здійснення повноважень на посаді ОСОБА_1 , та його колег, в особі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Підставою для видання Наказу стало проведення службового розслідування та робота тимчасової комісії, призначеної наказом Національного авіаційного університету від 24 листопада 2023 року №494/од.

Згідно з положеннями даного наказу, на час проведення службового розслідування з 28 листопада 2023 року визначено його та колег робочі місця у Державному музеї авіації ім. О.К. Антонова, каб. 32, за адресою: м. Київ, вул. Медова, 1.

Тобто, не за основним місцем здійснення трудової діяльності.

Під час відсторонення від здійснення повноважень на посаді йому та колегам наказано перебувати на визначених робочих місцях відповідно до правил внутрішнього розпорядку та сприяти роботі тимчасової комісії й здійсненню службового розслідування, а також виконувати окремі доручення голови комісії з реорганізації, в.о. ректора НАУ.

Як вбачається з Наказу НАУ від 24 листопада 2023 року №494/од. про створення тимчасової комісії для проведення службового розслідування, в.о. ректора НАУ наказав створити тимчасову комісію для проведення службового розслідування задля перевірки обставин викладених у службовій записці відділу питань запобігання та виявлення корупції №06.19/92 від 23 листопада 2023 року стосовно повідомлення про порушення норм чинного законодавства України, працівниками Національного авіаційного університету, а саме: деканом Юридичного факультету ОСОБА_1 , директором Навчально-наукового інституту неперервної освіти ОСОБА_3 ; заступником директора Навчально-наукового інституту неперервної освіти ОСОБА_4; завідувачем кафедри кримінально права і процесу Юридичного факультету ОСОБА_5.

Також, у документі зазначено, що вищезгаданій комісії необхідно в термін з 27 листопада 2023 року по 26 грудня 2023 року провести службове розслідування щодо фактів, викладених у службовій записці відділу з питань запобігання та виявлення корупції №06.19/92 від 23 листопада 2023 року стосовно повідомлення про порушення норм чинного законодавства України працівниками Національного університету України.

Зі змісту службової записки 23 листопада 2023 року №06.19/92 «Повідомлення про порушення норм чинного законодавства України працівниками Національного авіаційного університету» вбачається, що даний документ взагалі не містить жодних відомостей, які могли б слугувати підставою для притягнення ОСОБА_1 чи його колег до будь-якого виду відповідальності, тим паче - відсторонювати їх від здійснення їхньої трудової діяльності.

Відповідно, Оскаржуваний наказ повинен бути скасований.

Так, у документі вказано, що 22 листопада 2023 року було проведено планове засідання Вченої ради НАУ щодо питань «Про зміни в організаційній структурі Національного авіаційного університету».

Під час проведення даного засідання були присутні позивач, та його колеги.

Зауважив, що у службовій записці вказується, що до складу Вченої ради Університету входять: ректор, проректори, вчений секретар, директори ННІ, декани факультетів, начальник кафедри військової підготовки, директор Науково-технічної бібліотеки та інші працівники університету.

Голосування відбувається, згідно з документом та положеннями, шляхом підняття руки, кожен присутній має один голос.

На голосування було поставлено питання щодо реорганізації НАУ, створення низки факультетів/кафедр, зокрема, було запропоновано здійснити злиття кафедри публічного управління та адміністрування з Юридичним факультетом та створити на їх базі Факультет права та публічного управління.

Відповідно, голосування відбувалось за його участі та участі його колег, під час якого він висловив свою думку, проголосувавши «проти» запропонованих змін.

Голосуючи проти запропонованих змін він реалізовував своє демократичне право, яке надано йому положенням про Вчену Раду Університету.

Додатково зауважує, що у повідомленні/службовій записці зазначається, що колегіальна функція Вченої ради Університету, її повноваження реалізовуються шляхом демократичного, колективного обговорення й ухвалення рішень з актуальних проблем поточної та перспективної діяльності Університету.

Якщо ж положенням про Вчену Раду Університету надано можливість демократично колективно обговорювати питання з порядку денного, то - твердження автора доповідної записки про те, що його незгода з пропозицією в.о. ректора може мати під собою корупційні ризики взагалі суперечить ідеї демократії та ідеї колективного обговорення питань.

Додатково зауважує, що оскільки він обіймає посаду декана юридичного факультету, - то йому добре відомо про роботу факультету зсередини та так звані «підводні камені», саме тому, з урахуванням всіх «за» і «проти» щодо питання порядку денного, він і здійснив свій вибір відповідно проголосувавши.

У свою ж чергу, у даній пояснювальній записці або у будь-яких інших матеріалах, які надані НАУ, відсутні належні та допустимі докази, які б підтверджували, що у його діяннях можуть бути наявні ознаки злочину.

Більше того, станом на день подання позову він не є підозрюваним/обвинуваченим за жодним злочином, в тому числі корупційним.

Так, якщо посадові особи НАУ вважають, що він вчинив корупційний злочин чи свого роду «корупційне правопорушення» - то за час, який пройшов з дати складення службової записки до дня подання даного позову, відповідні особи повинні були реалізувати своє право на подачу відповідної заяви про вчинення ним кримінального правопорушення.

Проте, такого вчинено не було, що, окрім іншого, свідчить про відсутність у його діяннях, зокрема вчинених під час зборів Вченої Ради, 22 листопада 2023 року, жодних правопорушень.

Додатково зауважує, що він не був завчасно повідомлений про питання порядку денного, відповідно, він не мав змоги «шукати свою вигоду» чи бути зацікавленим спотворювати результати голосування за питаннями порядку денного, тощо.

Більше того з інформації, що розміщується на офіційному сайті Вченої ради університету вказане питання виносилось «завуальовано» та без жодних натяків на зміну у структурі Юридичного факультету НАУ.

Але зауважив, що відкрита інформація була прибрана з офіційної сторінки Вченої ради та взагалі інформація була відсутня, що підтверджує порушення з боку НАУ дотримання регламенту роботи Вченої ради Університету.

Попередньо питання зміни організаційно-штатної структури йому особисто не доводилось до відома, консультації чи перемовини з цього приводу не проводились та відповідно до Юридичному факультеті вказані зміни організаційно-штатної структури не обговорювались.

Таким чином, обставини які були пов`язані зі змінами штатної структури, зокрема Юридичного факультету НАУ стали відомі саме під час засідання Вченої ради НАУ.

Його рішення відповідало вимогам законодавства та свободі права вибору з очевидних, як на нього причин, оскільки жодних розмов, нарад, перемовин щодо реорганізації Юридичного факультету, шляхом злиття не було.

Працівники Юридичного факультету не були обізнані у відповідному питанні та інформація не була доведена до відома, чим насправді було порушено принцип автономії та самоврядування, а також законності, визначений, зокрема ЗУ «Про вищу освіту».

Зазначає, що жодного конфлікту інтересів (потенційного чи реального) у нього не виникало.

Більше того, не є допустимим застосування даного терміну «конфлікт інтересів» до розгляду питань порядку денного, які розглядались 22 листопада 2023 року на зборах Вченої Ради, оскільки його участь у відповідних зборах не є виконанням ним його посадових обов`язків, а є лише проявом демократичного, колективного обговорення й ухвалення рішень з актуальних питань діяльності Університету.

Також зауважує, що, з огляду на кількість присутніх, не важливо як саме він б проголосував, чи був би відсутній на голосуванні взагалі - це не вплинуло б на результати голосування, оскільки кворум і так був наявним для вирішення питань порядку денного.

Просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги а рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 27 січня 2025 року просив залишити без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які брали участь у розгляді справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що Наказом ректора Національного авіаційного університету Луцького М. від 15 березня 2023 року №207/к переведено ОСОБА_1 , доктора юридичних наук, в.о. декана Юридичного факультету, на посаду декана Юридичного факультету університету за строковим трудовим договором на умовах контракту з 15 березня 2023 року по 14 березня 2028 року.

Відповідно до копії повідомлення відділу з питань запобігання та виявлення корупції (Службова записка від 23 листопада 2023 року №06.19/92) про порушення норм чинного законодавства України працівниками НАУ, 22 листопада 2023 року в НАУ проведено планове засідання Вченої ради НАУ.

Вчена рада Національного авіаційного університету є колегіальним органом управління Національного авіаційного університету.

Вчена рада Університету створена для погодженого вирішення питань, що належать до компетенції Університету як державної освітньої та наукової установи, обговорення головних напрямів діяльності, реалізації покладених на Університет завдань, визначення стратегії розвитку, розроблення й ухвалення нормативних документів, що регулюють внутрішнє життя Університету, наукову та науково-педагогічну діяльність.

Згідно порядку денного засідання Вченої ради НАУ, яке проходило 22 листопада 2023 року, п.2.1 розглядалось питання проведення «Про зміни в організаційній структурі Національного авіаційного університету» де доповідачем визначено ОСОБА_8 .

Було запропоновано схвалити зміни до організаційної структури НАУ, серед яких п.1.7. здійснити злиття кафедри публічного управління та адміністрування з Юридичним факультетом та створити на їх базі Факультет права та публічного управління.

На засіданні Вченої ради НАУ були присутні та брали участь у голосуванні наступні члени, серед яких декан Юридичного факультету НАУ ОСОБА_1 .

Перелічені працівники НАУ згідно своїх посадових обов`язків є посадовими особами юридичної особи публічного права, а тому є суб`єктами, на яких розповсюджується дія ЗУ «Про запобігання корупції».

Ураховуючи те, що вищевказане питання та прийняття рішення під час засідання Вченої ради НАУ стосувалось проведення дій та заходів з питань змін в діяльності структурних підрозділів Національного авіаційного університету, де вищевказані представники займають керівні посади, а ліквідація чи реорганізація шляхом злиття структурних підрозділів має наслідком кадрові зміни щодо переведення в новостворені структурні підрозділи, можливе скорочення чисельності або штату у ввірених ним структурних підрозділах, можливі істотні зміни умов праці, розміру заробітної плати тощо, виникли обставини та умови які вказують на наявність реального конфлікту інтересів у вигляді майнового інтересу вищевказаних представників Вченої ради НАУ під час проведення голосування та розгляду вказаного питання.

У тому числі декан Юридичного факультету НАУ - ОСОБА_1 , всупереч вимогам чинного законодавства, а саме за умови наявності реального конфлікту інтересів, прийняли участь в обговоренні та голосуванні при прийнятті вказаного рішення та проголосували «ПРОТИ», а також не повідомили про можливий конфлікт інтересів при розгляді вказаного звернення, в діях вказаних працівників НАУ вбачаються порушення норм ЗУ «Про запобігання корупції», а саме вчинення дій та прийняття участі в рішенні в умовах реального конфлікту інтересів, тобто суперечність між приватним інтересом їх службовими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Наказом голови комісії з реорганізації Національного авіаційного університету, в.о. ректора Шульги В. від 24 листопада 2023 року №494/од «Про створення тимчасової комісії для проведення службового розслідування», з метою перевірки обставин, викладених у службовій записці відділу з питань запобігання та виявлення корупції №06.19/92 від 23 листопада 2023 року стосовно повідомлення про порушення норм чинного законодавства України працівниками НАУ, а саме: деканом Юридичного факультету ОСОБА_1 , директором Навчально-наукового інституту неперервної освіти ОСОБА_3 , заступником директора Навчально-наукового інституту неперервної освіти ОСОБА_4 , завідувачем кафедри кримінального права і процесу Юридичного факультету ОСОБА_5 , створено тимчасову комісію для проведення службового розслідування.

Наказано комісії у термін з 27 листопада 2023 року по 26 грудня 2023 року провести службове розслідування.

Наказом голови комісії з реорганізації Національного авіаційного університету, в.о. ректора Шульги В. від 24 листопада 2023 року №495/од «Про відсторонення від здійснення повноважень на посаді», у зв`язку з проведенням службового розслідування та роботою тимчасової комісії, призначеної наказом НАУ від 24 листопада 2023 року №494/од відсторонено від здійснення повноважень на посаді зі збереженням заробітної плати з 28 листопада 2023 року на час проведення службового розслідування та роботи тимчасової комісії працівників, у тому числі декана Юридичного факультету НАУ ОСОБА_1 .

Наказом голови комісії з реорганізації Національного авіаційного університету, в.о. ректора Шульги В. від 18 березня 2024 року №293/к ОСОБА_1 , доктора юридичних наук, декана Юридичного факультету університету, звільнено з роботи 18 березня 2024 року та припинено дію контракту від 15 березня 2023 року №207/п.1.1., за невиконання обов`язків, передбачених контрактом п.8 ст.36 КЗпП України.

Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позову та визнаючи незаконним і скасовуючи наказ про відсторонення позивача від здійснення повноважень на посаді, суд першої інстанції виходив з того, що роботодавець не довів належними та допустимими доказами, що позивач ОСОБА_1 , беручи участь при обговоренні питань та голосуванні на засіданні Вченої ради НАУ 22 листопада 2023 року, діяв в умовах реального конфлікту інтересів.

Проте, з такими висновками колегія суддів погодитись не може, оскільки вони не ґрунтуються на матеріалах справи, а також не узгоджуються з вимогами чинного законодавства, з огляду на наступне.

Згідно з приписами статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною першою статті 82 ЦПК України визначено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Частиною першою статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Частина п`ята цієї ж статті ЦПК України встановлює, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Суд першої інстанції не надав належної оцінки обставинам, наявним у матеріалах справи, які мають значення для справи, а саме не врахував обставин, що можуть свідчити про наявність у Позивача конфлікту інтересів станом на момент голосування.

Так, судом першої інстанції не було взято до уваги той факт, що Позивач, обіймаючи посаду декана Юридичного факультету, також працював за сумісництвом на кафедрі конституційного і адміністративного права (наказ №443/к від 23 червня 2023 року).

Варто звернути увагу, що результатом реорганізації двох структурних підрозділів для працівників цих підрозділів можуть бути низка наслідків, що зумовлені змінами в організації виробництва і праці, скороченням чисельності або штату працівників.

Так, п. 1 ч. 1 ст. 40 КЗпП України встановлено, що трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані роботодавцем лише у випадках змін в організації виробництва і праці, в тому числі ліквідації, реорганізації, банкрутства або перепрофілювання підприємства, установи, організації, скорочення чисельності або штату працівників.

Беручи до уваги той факт, що Позивач на момент голосування очолював Юридичний факультет (обіймав посаду декана факультету) та працював на цьому ж факультеті за сумісництвом, можна дійти обґрунтованого висновку, що Позивач був одночасно як керівник, так і підлеглий, відповідно маючи приватний інтерес в збереженні поточної на той час посади, взяв безпосередню участь у голосуванні щодо реорганізації очолюваного ним структурного підрозділу, проголосувавши «проти».

Стаття 1 ЗУ «Про запобігання корупції» надає визначення наступних термінів:

потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до протоколу засідання Вченої ради Університету від 22 листопада 2023 року №12 на початку засідання було затверджено порядок денний засідання Вченої ради відповідно до змісту представленого всім членам Вченої ради Університету проєкту.

Як вбачається з пункту 5.3.3. Положення про Вчену раду, члени Вченої ради Університету вносять пропозиції щодо формування плану роботи та порядку денного засідань Вченої ради Університету.

Пункт 10.5. Положення про Вчену раду передбачає, що процедура повного обговорення питань на засіданні передбачає:

- доповідь, запитання доповідачеві й відповіді на них;

- співдоповідь, запитання співдоповідачеві й відповіді на них;

- оголошення проєкту рішення;

- виступи членів Вченої ради Університету;

- оголошення головою засідання Вченої ради пропозицій, які надійшли щодо обговорюваного питання й будуть поставлені на голосування;

- ухвалення рішення Вченою радою Університету.

Згідно з пунктом 10.6. Положення про Вчену раду, відведений на розгляд одного питання порядку денного, зазвичай не повинен перевищувати 30 хвилин, для виголошення доповіді надається - до 20-и хвилин, на виступ під час обговорення - до 3-х хвилин.

Як вбачається з протоколу №12 засідання Вченої ради Університету від 22 листопада 2023 року, ОСОБА_1 , декан Юридичного факультету - підтримав пропозицію щодо прийняття рішення з питання «Про зміни в організаційній структурі Національного авіаційного університету» шляхом проведення таємного голосування.

Відповідно до ч. 2 ст. 351 ЗУ «Про запобігання корупції» передбачено особливості врегулювання конфлікту інтересів, що виник у діяльності окремих категорій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, де зазначено, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Особи, зазначені у п. 1, 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», зобов`язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство з питань запобігання корупції чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно (п. 2 ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції»).

Відповідно до роз`яснень Національного агентства з питань запобігання корупції, опублікованих на офіційному веб-сайті НАЗК, коли особа дізнається про конфлікт інтересів безпосередньо перед голосуванням за те чи інше питання, вирішення якого і зумовлює такий конфлікт інтересів, вона невідкладно повідомляє про це колегіальний орган і надалі не бере участі в голосуванні.

Таким чином, під час обговорення питання про зміни в організаційній структурі Університету Позивач, за наявності реального конфлікту інтересів, виступив на засіданні, взяв участь в обговоренні й голосуванні при прийнятті рішення, яке було на порядку денному Вченої ради Університету, та проголосував, попередньо не висловивши ніяких зауважень, а також не повідомив про можливий конфлікт інтересів при розгляді даного питання, хоча мав змогу це реалізувати, користуючись часом, відведеним на виступ.

Стаття 4 КЗпП України передбачає, що законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

Згідно з ч. 1 ст. 46 КЗпП України. відсторонення працівників від роботи роботодавцем допускається у разі: появи на роботі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; відмови або ухилення від обов`язкових медичних оглядів, навчання, інструктажу і перевірки знань з охорони праці та протипожежної охорони; в інших випадках, передбачених законодавством.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 13 червня 2018 року (справа №638/21180/15), за змістом статті 46 КЗпП України вбачається, що відсторонення працівників від роботи власником або уповноваженим ним органом допускається в інших випадках, передбачених законодавством.

Тобто, відстороненням слід вважати тимчасове недопущення працівника до роботи з підстав, передбачених законодавством.

Згідно п. 3 Рішення Конституційного Суду України від 09 липня 1998 року №12-рп/1998 у справі за конституційним зверненням Київської міської ради професійних спілок щодо офіційного тлумачення ч. 3 ст. 21 КЗпП України, термін «законодавство» досить широко використовується у правовій системі в основному у значенні як сукупності законів та інших нормативно-правових актів, які регламентують ту чи іншу сферу суспільних відносин і є джерелами певної галузі права.

Цей термін без визначення його змісту використовує і Конституція України (статті 9, 19, 118, пункт 12 Перехідних положень).

У законах залежно від важливості і специфіки суспільних відносин, що регулюються, цей термін вживається в різних значеннях: в одних маються на увазі лише закони; в інших, передусім кодифікованих, в поняття «законодавство» включаються як закони та інші акти Верховної Ради України, так і акти Президента України, Кабінету Міністрів України, а в деяких випадках - також і нормативно-правові акти центральних органів виконавчої влади.

У Кодексі законів про працю України термін «законодавство» в цілому вживається у широкому значенні, хоча його обсяг чітко не визначено.

Таким чином, Конституційний суд дійшов до висновку, що термін «законодавство», який вживається в частині 3 статті 21 КЗпП України щодо визначення сфери застосування контракту як особливої форми трудового договору, потрібно розуміти так, що ним охоплюються закони України, чинні міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також постанови Верховної Ради України, укази Президента України, декрети і постанови Кабінету Міністрів України, прийняті в межах їх повноважень та відповідно до Конституції України і законів України.

Іншими словами, за аналогією з ст. 21 КЗпП України в даному випадку «в інших випадках, передбачених законодавством» слід розглядати в широкому розумінні, до якого і включається Порядок проведення службового розслідування, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року №950.

Відповідно до цього Порядку, він визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно осіб, на яких поширюється дія ЗУ «Про запобігання корупції».

Як вбачається з п. 2 Порядку, відповідно до цього Порядку може бути проведено службове розслідування в разі невиконання або неналежного виконання особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чи особою, яка для цілей ЗУ «Про запобігання корупції» прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, а також недодержання вимог законодавства.

Відповідно до абз. 1 п. 6 Порядку, службове розслідування проводиться із відстороненням особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, від здійснення повноважень на посаді або без такого відсторонення.

Рішення про відсторонення приймає відповідно суб`єкт призначення або керівник органу.

Питання відсторонення працівника в разі проведення службового розслідування є дискреційним повноваженням керівника, а сам факт проведення службового розслідування є достатньою підставою для відсторонення.

Цей висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, що викладений у постанові від 24 січня 2024 року у справі №727/4355/22.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, відсторонення Позивача від посади відбувалось у встановленому законодавством порядку та за наявності на те правових підстав.

Крім цього, суд першої інстанції при ухваленні рішення не врахував обставин, які свідчать про те, що діями Відповідача жодним чином не було порушено прав Позивача.

Так, під час відсторонення Позивача від посади наказом Університету від 24 листопада 2023 року №495/од, права Позивача жодним чином не були порушені.

Позивач є посадою особою юридичної особи публічного права, на яку поширюється дія ЗУ «Про запобігання корупції».

Під посадовими особами юридичних осіб публічного права, насамперед комунальних та державних установ і підприємств, слід розуміти осіб, які мають повноваження здійснювати організаційно-розпорядчі чи адміністративно-господарські функції.

Згідно з пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «По запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування є посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у п. 1 частини першої цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 81 ЦК України, юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування.

Отже, Позивач є посадою особою юридичної особи публічного права, на яку поширюється дія ЗУ «Про запобігання корупції».

Службове розслідування - це комплекс заходів, які здійснюються з метою уточнення причин, установлення обставин та умов, що сприяли вчиненню правопорушення, відповідальність за яке передбачена законодавством України, та ступеня вини особи (осіб), яка вчинила це правопорушення.

Висновок службового розслідування, в якому відображено узагальнений опис виявлених порушень норм законодавства, не є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке безпосередньо породжує правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і має обов`язковий характер.

За своєю правовою природою висновок службового розслідування є службовим документом, який фіксує факт проведення службового розслідування і є носієм доказової інформації про обставини, що стали підставами для його призначення.

Висновки службового розслідування не породжують обов`язкових юридичних наслідків.

Зафіксовані в результатах службового розслідування обставини можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені в ньому висновки.

Отже, висновок за результатами службового розслідування є лише носієм певної інформації.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року №950 затверджено «Порядок проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей ЗУ «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування».

Пунктом 1 Порядку визначено, що відповідно до цього Порядку стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей ЗУ «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, може бути проведено службове розслідування: у разі невиконання або неналежного виконання ними службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну чи моральну шкоду громадянинові, державі, підприємству, установі, організації чи об`єднанню громадян; у разі недодержання посадовими особами місцевого самоврядування законодавства про службу в органах місцевого самоврядування, антикорупційного законодавства; на вимогу особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особи, яка для цілей Закону прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, з метою зняття безпідставних, на її думку, звинувачень або підозри; з метою виявлення причин та умов, що призвели до вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства з питань запобігання корупції за рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, стосовно якої пропонується проведення службового розслідування, а у разі його відсутності - особи, яка виконує його обов`язки.

Пунктом 2 Порядку встановлено, що рішення, щодо проведення службового розслідування приймається керівником органу, в якому працює особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особа, яка для цілей Закону прирівнюється до особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої планується проведення службового розслідування.

Згідно із п. 3 Порядку рішенням, щодо проведення службового розслідування визначаються голова комісії з проведення службового розслідування, інші члени комісії, предмет і дата початку та закінчення службового розслідування.

Строк службового розслідування не може перевищувати двох місяців.

Відсторонення працівника від роботи - це призупинення виконання ним своїх трудових обов`язків за рішенням уповноважених на це компетентних органів з підстав, передбачених законодавством.

У п. 4 ПКМУ №950 законодавець окремо врегульовує питання відсторонення особи, щодо якої проводиться службове розслідування.

Рішення про відсторонення приймається керівником органу.

Таке окреме врегулювання та зазначення про те, що рішення про відсторонення приймається керівником органу, який має право приймати рішення про проведення службового розслідування, дає підстави вважати про наділення ПКМУ №950 керівника органу певним обсягом дискреційних повноважень на вирішення цього питання.

Отже, питання відсторонення чи не відсторонення особи, стосовно якої проводиться службове розслідування є дискреційним повноваженням суб`єкту, яким було прийнято рішення про проведення службового розслідування.

Університет, реалізуючи власні дискреційні повноваження, видав наказ, яким відсторонив Позивача від посади зі збереженням при цьому заробітної плати, що додатково підтверджує те, що жодних прав Позивача, в тому числі права на працю, передбаченого статтею 43 Конституції України, не було порушено.

Таким чином, наказ від 24 листопада 2023 року №495/од «Про відсторонення від здійснення повноважень на посаді» прийнято з урахуванням вимог, передбачених ст. 46 КЗпП України та за наявності підстав, визначених у п. 1 Порядку.

На вказане суд першої інстанції уваги не звернув та дійшов помилкового висновку про наявність підстав для частково задоволення позовних вимог, у зв`язку з чим рішення районного суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до вимог ч. 1, п. 2 ч. 2, ч. 13 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, зокрема у разі відмови в позові - на позивача.

Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки колегія суддів апеляційного суду скасовує рішення суду першої інстанції та ухвалює нове рішення про відмову у задоволенні позову, то з позивача на користь відповідача підлягає стягненню судовий збір, сплачений останнім за подання апеляційної скарги у розмірі 1610,40 грн.

Керуючись ст.ст. 367,374,376,381-384 ЦПК України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу Державного некомерційного підприємства «Державний університет «Київський авіаційний інститут» задовольнити.

Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 27 січня 2025 року скасувати та ухвалити по справі нове судове рішення.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Державного некомерційного підприємства «Державний університет «Київський авіаційний інститут» про визнання протиправним і скасування наказу про відсторонення від здійснення повноважень на посаді - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Державного некомерційного підприємства «Державний університет «Київський авіаційний інститут» (м. Київ, пр-т. Гузара Любомира, 1, ) судовий збір у розмірі 1 610 (одна тисяча шістсот десять) грн. 40 коп.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складений 21 травня 2025 року.

Суддя-доповідач К.П. Приходько

Судді Т.О. Писана

С.О. Журба