Справа № 308/6783/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Наумова Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 , про стягнення аліментів на утримання матері дитини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до відповідача до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів на утримання матері дитини.

Вивчивши заяву та додані до неї документи, суд приходить до таких висновків.

Суддя, приймаючи позовну заяву, повинен перевірити: чи підпадає розгляд такої справи під юрисдикцію суду, до якого надійшов позов.

Дотримання судами процесуальних норм інституту підсудності є вимогою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яке гарантує, що кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків або при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Процесуальний закон визначає підсудність справ, встановлюючи відповідні правила визначення суду, який має право розглядати справу. Відповідно до ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом, за винятком позовів, передбачених ст. 28 ЦПК України.

Згідно з відповіді №1389703 від 19.05.2025 року з Єдиного державного демографічного реєстру відповідач ОСОБА_2 значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ст. 28 ЦПК України позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

У позові позивачка зазначила, що вона зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 та на підтвердження даного факту надає інформацію про задеклароване/зареєстроване місце проживання особи ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , даний факт також підтверджується відповіддю №1389694 від 15.05.2025 року з Єдиного державного демографічного реєстру.

Як на підставу для визначення територіальної підсудності справи Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області, позивачка посилається на те, що адреса фактичного місця її проживання є АДРЕСА_3 разом із її донькою, яка проживає за тою ж адресою без реєстрації. Будь яких документів передбачених законодавством, які підтверджуються дані обставини суду надано не було. Оскільки надана нею довідка голови ОСББ Вінтоняк Н.Г. про те, що за даною адресою проживає і зареєстрована ОСОБА_3 (1969 року народження), склад сім`ї дочка ОСОБА_4 (1993 р.н.) та онук ОСОБА_5 (2024 року народження), не відповідає вимогам законодавства, що щодо підтвердження факту зареєстрованого її місця проживання чи перебування позивача.

Вказані підстави не можуть бути прийняті судом для визначення територіальної підсудності справи за Ужгородським міськрайонний судом Закарпатської області з огляду на наступне.

В частині першій статті 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» надано визначення поняттям «місце перебування», «місце проживання».

Зокрема, місце перебування - житло або спеціалізована соціальна установа для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, у якому особа, яка отримала довідку про звернення за захистом в Україні, проживає строком менше шести місяців на рік або отримує соціальні послуги. Місце проживання - житло з присвоєною у встановленому законом порядку адресою, в якому особа проживає, а також заклад для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, стаціонарна соціально-медична установа та інші заклади соціальної підтримки (догляду), у яких особа отримує соціальні послуги.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні», реєстрація місця проживання (перебування) особи - внесення за заявою про реєстрацію місця проживання (перебування), поданою особою в паперовій формі, до реєстру територіальної громади інформації про місце проживання (перебування) особи.

В статті Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» реєстрація місця проживання особи здійснюється з метою створення умов для реалізації прав особи, зокрема виборчих прав, права на участь у місцевому самоврядуванні, на отримання соціальних, публічних послуг, у випадках, передбачених законом; ведення офіційного листування та здійснення інших комунікацій з особою; використання знеособлених даних реєстрів територіальних громад для обґрунтованого розроблення органами державної влади та органами місцевого самоврядування програм економічного і соціального розвитку адміністративно-територіальних одиниць, визначення правомочності зборів жителів територіальної громади, для статистичних, наукових та інших потреб у визначених законом та актами Кабінету Міністрів України випадках.

Особа може зареєструвати своє місце проживання (перебування) лише за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання (перебування) за однією з таких адрес за власним вибором. За адресою зареєстрованого місця проживання (перебування) з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції (пункт 4Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07 лютого 2022 року № 265 «Деякі питання декларування і реєстрації місця проживання та ведення реєстрів територіальних громад».

Виходячи зі змісту витягу з Єдиного демографічного реєстру вбачається, що зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_2 значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 , а зареєстроване місце позивача ОСОБА_1 значиться за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується відповіддю №1389694 від 15.05.2025 року з Єдиного державного демографічного реєстру.

Враховуючи вищевикладені обставини та норми права, позовна заява не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області, а тому не може бути розглянута даним судом без порушень правил територіальної юрисдикції, і без перевищення наданих повноважень,що являється безумовною підставою для скасування будь-якого рішення, ухваленого у такій справі неправомочним судом.

З урахування зазначених правил підсудності справа, підлягає розгляду за зареєстрованим у встановленому порядку місцем проживання позивача чи відповідача та не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області.

У відповідності п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до вимог ст.. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі вищевикладеного, слід зробити висновок, що позивачем порушені правила підсудності при зверненні до суду, оскільки дана справа не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області, а тому її необхідно надіслати за підсудністю до Деснянського районного суду міста Києва (проспект Червоної Калини, 5В, Київ, 02225) за територіальною юрисдикцією (підсудністю).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 27, 31 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу № 308/6783/25 (провадження № 2/308/2370/25) за заявою ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 , про стягнення аліментів на утримання матері дитини, разом з доданими до неї матеріалами направити до Деснянського районного суду міста Києва (проспект Червоної Калини, 5В, Київ, 02225) за територіальною юрисдикцією (підсудністю).

Копію ухвали надіслати позивачу.

Апеляційна скарга на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області Н.В. Наумова