Унікальний номер справи 381/938/25
Номер апеляційного провадження 22-ц/824/9173/2025
Головуючий у суді першої інстанції Л. М. Ковалевська
Суддя - доповідач у суді апеляційної інстанції Л. Д. Поливач
Постанова

Іменем України

20 травня 2025 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого Поливач Л. Д. (суддя - доповідач),

суддів Стрижеуса А. М., Шкоріної О. І.

секретар судового засідання Комар Л. А.

сторони

позивач ОСОБА_1

відповідач Фастівський відділ реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області відповідач

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27 лютого 2025 року, постановлену у складі судді Ковалевської Л. М., в примішенні Фастівського міськрайонного суду Київської області,

у с т а н о в и в :

У лютому 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Фастівського відділу реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії щодо анулювання актового запису про смерть.

Заява обгрунтована тим, що позивач є матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Привітне Запорізького району Запорізької області. У 2019 році її син виїхав для постійного проживання до міста Ірпінь Бучанського району Київської області. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 загинув, приймаючи активну безпосередню участь у захисті міста Ірпінь від російських військ. 13.04.2022 його тіло з вогнепальними проникаючими сліпими пораненнями грудної клітини було виявлено в м.Ірпінь Бучанського району Київської області та доправлено до Білоцерківського КБ СМЕ у м.Біла Церква Київської області, де зареєстровано як труп № 436. У цей же період часу до цієї є установи було доставлено труп ОСОБА_4 , уродженця села Триліси Фастівського району Київської області з вогнепальним пораненнями в області голови, якого зареєстровано як труп № 443. 30.04.2022, прибувши до Білоцерківського районного відділення КЗОР «Київське обласне бюро судово-медичної експертизи», за тілом сина для здійснення його поховання, позивачу стало відомо, що 29.04.2022 тіло сина (труп № 436) видано батькам ОСОБА_4 (замість трупу № 443) та поховано під цим ім`ям.

При цьому батькам ОСОБА_4 видано «Лікарське свідоцтво про смерть №436 від 25.04.2022, згідно з яким його смерть настала унаслідок вогнепальних проникаючих сліпих поранень грудної клітини (у той час як такі поранення були наявні на тілі сина позивача, а труп ОСОБА_4 мав вогнепальні поранення в області голови).

Зазначене «Лікарське свідоцтво про смерть №436» від 25.04.2022 стало підставою для отримання батьками ОСОБА_4 «Свідоцтва про смерть» серії НОМЕР_1 у Фастівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Киів) 03.05.2022. За наслідками експертних досліджень встановлено, що дійсно син позивача - ОСОБА_3 (труп № 436) похований у селі Триліси Фастівського району Київської області під прізвищем ОСОБА_4 , а тіло ОСОБА_4 поховане як тіло невідомої особи на кладовищі м.Ірпінь Бучанського району Київської області (труп № 443). Згідно з висновком експертизи КНДЕКЦ від 07.04.2024 за № СЕ-19/111-23/14780- БД ОСОБА_1 може бути біологічною матір`ю особи чоловічої генетичної статі (труп № 436). Ймовірність даної події складає 99,99944027%. Відповідно до постанови слідчого про встановлення особи трупа № 436 від 08.05.2024 труп невстановленої особи чоловічої статі № 436 визнано ОСОБА_3 .

Таким чином, для приведення у відповідність документів за фактом смерті ОСОБА_3 (труп № 436) та отримання лікарського свідоцтва про його смерть за № 436 є необхідним скасування актового запису про смерть НОМЕР_1 , складеного Фастівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) 03 травня 2022 року на підставі лікарського свідоцтва про смерть за тим же номером - 436.

На звернення позивача до Фастівського відділу ДРАЦС отримано відповідь від 20.06.2024 про відмову у скасуванні актового запису про смерть та роз`яснено право на звернення до суду.

Позивач зазначає про необхідність скасування актового запису про смерть ОСОБА_4 , 1977 року народження, який складено 03.05.2022 Фастівським відділом реєстрації актів цивільного стану на підставі лікарського свідоцтва про смерть № 436 виданого 25.04.2022 Білоцерківським районним відділенням КЗОР «Київське обласне бюро судово-медичної експертизи». При цьому вважаючи неправомірною бездіяльність відповідача щодо не скасування актового запису № 436 від 25.04.2022 про смерть, позивач звернулась до суду із цим позовом у порядку цивільного судочинства.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27 лютого 2025 рокувідмовлено у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 до Фастівського відділу реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії щодо анулювання актового запису про смерть.

Не погоджуючись з ухвалою суду ОСОБА_1 через свого представника - адвоката Михайлову О. В.подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду, посилаючись на незаконність та необґрунтованість постановленої судом ухвали, порушення норм процесуального права, невстановлення судом обставин, що мають значення для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначено, що суд дійшов помилкового висновку про віднесення справи до юрисдикції адміністративного суду, оскільки суб`єктний склад та предмет спору свідчать про юрисдикційну належність даного спору загальному суду у порядку цивільного судочинства. Суд не врахував, що позовні вимоги ОСОБА_5 обгрунтовані необхідністю скасування актового запису про смерть ОСОБА_4 , та не взяв до уваги, що у позивача були наявні правові підстави для визнання протиправною бездіяльність Фастівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області.

Вказано, що позивач має намір вирішити питання про анулювання запису про смерть, а тому даний спір належить розглядати за правилами цивільного судочинства. Відмова у відкритті провадження у справі порушує право позивача на справедливий суд.

Сторони (їх представники) у судове засідання апеляційного суду не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. Будь - яких заяв чи клопотань станом на день розгляду справи до апеляційного суду від вказаних осіб не надходило.

Відповідно до ч.2 ст. 372 ЦПК неявка сторін, або інших учасників справи належним чином повідомлених про час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Суд вважав за можливе розглянути дану справу за відсутності учасників справи (їх представників) та скласти повне судове рішення у визначений законом строк. Вступна та резолютивна частини судового рішення не виготовлялись та не проголошувались судом 14.05.2025.

Перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, суд дійшов висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Так, відмовляючи у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 на підставі пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України суд дійшов висновку, що між сторонами виник публічно-правовий спір, пов`язаний зі здійсненням суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій, урахувавши при цьому, що відповідач, у спірних правовідносинах діяв як суб`єкт владних повноважень, спір не має ознак приватно - правового, а предметом позову є оскарження бездіяльності відповідача як суб`єкта владних повноважень, який здійснював владні управлінські функції та фактично відмовив позивачу у анулюванні актового запису про смерть.

Колегія суддів погоджується із такими висновками суду першої інстанції, оскільки їх зроблено на підставі повного та об`єктивного дослідження наданих доказів та такі висновки у повній мірі відповідають вимогам процесуального права, з огляду на таке.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Частиною першоюстатті 19 ЦПК Українивизначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають, зокрема, з цивільних та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно з частиною першоюстатті 2 ЦПК Українизавданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з пунктом першим частини першоїстатті 19 КАС Україниюрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Таким чином, вирішуючи питання про юрисдикцію спору, необхідно з`ясувати, зокрема, характер спірних правовідносин, а також суть права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до суду до Фастівського відділу реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області, у якому просила суд визнати протиправною бездіяльність Фастівського відділу реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області, яка полягає у відмові скасування актового запису про смерть ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який складено 03.05.2022 Фастівським відділом реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на підставі лікарського свідоцтва про смерть № 436, виданого 25.04.2022 Білоцерківським районним відділенням КЗОР «Київське обласне бюро судово - медичної експертизи» та зобов`язати анулювати актовий запис про смерть ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який складено 03.05.2022 Фастівським відділом реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на підставі лікарського свідоцтва про смерть №436, виданого 25.04.2022 Білоцерківським районним відділенням КЗОР «Київське обласне бюро судово - медичної експертизи». Вид запису - «Свідоцтво про смерть» серії НОМЕР_1 , видане Фастівським відділом реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 03.05.2022.

Актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 49 ЦК України).

Актом цивільного стану є, зокрема, народження фізичної особи (частина друга статті 49 ЦК України).

Аналогічні за змістом приписи закріплені у статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану».

Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи й офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті (частина перша статті 9 Закону «Про державну реєстрацію актів цивільного стану»).

Відомості про народження фізичної особи та її походження, усиновлення, позбавлення та поновлення батьківських прав, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені, смерть підлягають обов`язковому внесенню до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та Єдиного державного демографічного реєстру в обсязі, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус».

Актовий запис цивільного стану є безспірним доказом фактів, реєстрація яких посвідчується, до спростування його в судовому порядку.

Для державної реєстрації актів цивільного стану подається паспорт громадянина України або паспортний документ іноземця заявника та документи, які підтверджують факти, що підлягають державній реєстрації.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 17 Закону «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація смерті проводиться органом державної реєстрації актів цивільного стану на підставі рішення суду про встановлення факту смерті особи в певний час або про оголошення її померлою.

За змістом частини третьої та четвертої статті 17 Закону «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація смерті за заявою, поданою у строки, визначені частиною другою цієї статті, та до закінчення одного року з дня настання смерті, проводиться за останнім місцем проживання померлого, за місцем настання смерті чи виявлення трупа або за місцем поховання. Державна реєстрація смерті проводиться за місцем проживання заявника у разі: 1) якщо заява надійшла після закінчення одного року з дня настання смерті; 2) встановлення у судовому порядку факту смерті; 3) звернення для реєстрації смерті особи, оголошеної судом померлою.

Державна реєстрація смерті проводиться за заявою родичів померлого, представників органу опіки та піклування, працівників житлово-експлуатаційних організацій, адміністрації закладу охорони здоров`я, де настала смерть, та інших осіб (частина шостастатті 17 Закону «Про державну реєстрацію актів цивільного стану»).

У відповідності достатті 24 Закону «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» актовий запис цивільного стану анулюється на підставі: 1) рішення суду; 2) висновку відповідного органу державної реєстрації актів цивільного стану у випадках, передбачених законом.

У справі, яка переглядається судом встановлено, що ОСОБА_1 не погодилася із відмовою Фастівського відділу реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області у скасуванні актового запису про смерть. У позовній заяві вказує на протиправність бездіяльності відповідача, що полягає у відмові скасування актового запису про смерть.

Вирішуючи питання про юрисдикцію даного спору, суд апеляційної інстанції враховує правові висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 у справі №425/2737/17, згідно якої: «Перелік способів захисту цивільних прав та інтересів наведений у частині другій статті 16 ЦК України. Цей перелік не є вичерпним, оскільки суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначенихзаконом випадках. Суди за правилами цивільного судочинства повинні встановлювати обставини, що підтверджують або спростовують факт народження особи, та залежно від встановлених обставин вирішувати питання про неправильність актового запису про дату народження особи і зобов`язання відповідача внести зміни до цього запису, вказавши вірну дату. Натомість у справах про оскарження відмови внести за заявою особи зміни до актового запису цивільного стану суд за правилами адміністративного судочинства вивчає наявність чи відсутність достатніх підстав для прийняття відповідного рішення, зокрема, перевіряє чи відповідні рішення прийняті на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також, чи прийняті вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення. Завдання адміністративного суду у таких справах полягає, насамперед, у перевірці додержання процедури розгляду та прийняття органом реєстрації актів цивільного стану відповідного рішення. Адміністративний суд, розглядаючи такі справи, не вправі вийти за межі їх публічно-правових аспектів і встановлювати юридичні факти, що мають значення для внесення змін до актових записів цивільного стану, зокрема і факт реальної дати народження особи.»

Таким чином, позивач у цій справі, оскаржуючи відмову Фастівського відділу реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області щодо скасування актового запису про смерть, просила суд визнати протиправною бездіяльність відповідача, маючи при цьому намір вирішити питання про скасування актового запису про смерть ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який складено 03.05.2022 Фастівським відділом реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на підставі лікарського свідоцтва про смерть №436, виданого 25.04.2022 Білоцерківським районним відділенням КЗОР «Київське обласне бюро судово - медичної експертизи», та зобов`язати відповідача анулювати актовий запис про смерть, отже спір у цій справі має ознаки публічно-правового та підлягає розгляду за правилами адмінстративного судочинства.

Отже, предметом спору між сторонами є оскарження бездіяльності (рішення) відповідача у публічно-правових відносинах та зобов`язання відповідача, який діє як суб`єкт владних повноважень, та зобов`язання відповідача вчинити певні дії.

Відповідачем у справі є орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства.

Тобто між сторонами виник публічно-правовий спір, пов`язаний зі здійсненням суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій, тому цей спір належить до юрисдикції адміністративних судів.

Ураховуючи суть спірних правовідносин та суб`єктний склад сторін у справі, колегія суддів дійшла висновку, що цей спір належить до юрисдикції адміністративних судів, і вважає вірними висновки суду першої інстанції про відмову у відкритті провадження в цій справі з підстав, передбачених пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України, оскільки між сторонами виник публічно-правовий спір, пов`язаний зі здійсненням суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій. Завдання адміністративного суду у даному випадку полягає, насамперед, у перевірці додержання процедури розгляду та прийняття органом реєстрації актів цивільного стану відповідного рішення.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, ухвала суду першої інстанції про відмову у відкритті провадження у справі постановлена відповідно до вимог матеріального та процесуального законодавства і підстави для її скасування відсутні.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що порушене право позивача на задоволення звернення про скасування актового запису підлягає захисту саме в порядку цивільного судочинства, оскільки підстави та предмет позову, а також суб`єктний склад учасників спірних правовідносин не дають підстав для висновку про наявність майнового спору між позивачем та відповідачем.

У рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу положень статті 19 КАС України.

Аналогічна позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2020 року у справі № 813/1045/18.

Оскільки спір між позивачем та суб`єктом владних повноважень виник у сфері публічно-правових відносин, тому він підлягає вирішенню судом у порядку адміністративного судочинства.

Інші доводи апеляційної скарги, які зводяться до неналежної оцінки зібраних у справі доказів та необхідності скасування ухвали суду про відмову у відкритті провадження у справі, не знайшли свого підтвердження при апеляційному перегляді оскаржуваної ухвали суду, такі доводи є безпідставними та такими, що не можуть вплинути на правильність висновків суду першої інстанції.

Відповідно дост. 375 ЦПК Українисуд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції є законною і обґрунтованою, судом додержано вимоги матеріального та процесуального права, а тому цю ухвалу відповідно до ст. 375 ЦПК України необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Питання щодо розподілу судових витрат, пов`язаних із розглядом справи у суді апеляційної інстанції, суд вирішує відповідно до положень статті 141 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 2ст. 141 ЦПК Українисудові витрати, пов`язані з розглядом апеляційної скарги не відшкодовуються та покладаються на особу, яка подала апеляційну скаргу.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 375, 381-384, 386, 389 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , залишити без задоволення.

Ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27 лютого 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Судді

Л. Д. Поливач

А. М. Стрижеус

О. І. Шкоріна