Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 712/5171/24
Провадження № 2-п/711/18/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2025 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Булгакової Г.В.,

за участю: секретаря судового засідання Пасічної Н.В.,

представника позивача за довіреністю Толюпи О.В., відповідачки ОСОБА_1 , представника відповідачки адвоката Дубинського В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої дії адвокат Дубинський Віктор Михайлович, про перегляд заочного рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 12 вересня 2024 року по справі № 712/5171/24 за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Придніпровського районного суду м. Черкаси перебувала цивільна справа № 712/5171/24 за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

12.09.2024 за наслідками розгляду даної справи судом ухвалено заочне рішення, яким позов АТ КБ «Приватбанк» задоволено, стягнуто із ОСОБА_2 заборгованість за кредитним договором № б/н від 27.12.2007 у розмірі 102 193,57 грн. станом на 25.02.2024 та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 422,40 грн., а всього 104 615,97 грн.

21.03.2025 адвокат Дубинський В.М., діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, в якій просив поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та скасувати вищевказане рішення.

Заяву мотивував тим, що відповідачка не з`явилася у судове засідання та не подала відзив на позовну заяву через те, що не була належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи, оскільки не отримувала судові повістки, про що свідчить відмітка поштового відділення про повернення кореспонденції з позначкою «адресат відсутній». Про існування заочного рішення відповідачці стало відомо лише після початку стягнення коштів з її карткового рахунку. Крім того, адвокат Дубинський В.М. наголосив, що відповідачка стала жертвою шахрайських дій. Її кредитними коштами шляхом обману заволоділи невідомі особи, що підтверджується витягом з ЄРДР. Таким чином, на думку адвоката, ОСОБА_1 фактично не отримувала та не використовувала кредитні кошти на власні потреби, а отже, не повинна нести відповідальність за їх повернення. Окремо адвокат звернув увагу суду на скрутне матеріальне становище відповідачки, яка є інвалідом ІІІ групи та отримує пенсію в невеликому розмірі. Також було зазначено про її важкий емоційний стан після смерті матері, що могло сприяти шахрайським діям з боку третіх осіб.

Згідно протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду від 21.03.2025 заяву передано для розгляду судді Булгаковій Г.В.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 24.03.2025 поновлено ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 12.09.2024 по цивільній справі № 712/5171/24.

15.04.2025 від представниці позивача за довіреністю Тереняк В.І. надійшов відзив на заяву, в якому остання просила відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення. Зазначила, відповідачка була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, доказів поважності причин своєї неявки суду не надала. Крім того, відповідачкою не було надано доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, а її аргументи зводяться до обставин, вже оцінених судом при ухвалені заочного рішення. АТ КБ «Приватбанк» визнає факт шахрайських дій щодо відповідачки, однак стверджує, що це не звільняє її від обов`язку повернення кредитних коштів, отриманих за договором. Наголосила, що шахрайство стало можливим внаслідок дій самої відповідачки, зокрема, розголошення нею конфіденційних даних. Аргумент щодо скрутного матеріального становища відповідачки не є підставою для звільнення її від боргових зобов`язань.

У судовому засіданні відповідачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Дубинський В.М. підтримали заяву та просили скасувати вищевказане рішення. Адвокат пояснив, що ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена про розгляд справи. Щодо обґрунтованості позовних вимог зазначив, що відповідачка стала жертвою шахрайських дій, а тому не повинна нести відповідальність за повернення коштів, якими заволоділи шахраї. Крім того, має скрутне матеріальне становище, яке суд може врахувати при ухваленні рішення.

Представник позивача за довіреністю Толюпа О.В. у судовому засіданні заперечував щодо задоволення заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення. Пояснив, що відповідачка була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи. Аргументи представника відповідача щодо скрутного матеріального становища відповідачки не є підставою для звільнення її від боргових зобов`язань. Крім того, зауважив, що у власності відповідачки перебуває нерухоме та рухоме майно, що дає підстави вважати, що остання не перебуває у скрутному матеріальному становищі.

Заслухавши позицію сторін, дослідивши матеріали цивільної справи № 712/5171/24 та перевіривши доводивикладені в заяві про перегляд заочного рішення, суд приходить до наступного.

Частиною 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно положень статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи (частина 1 статті 280 ЦПК України).

У частині 1 статті 282 ЦПК України визначено, що за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.

Відповідно до статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно частини 3 статті 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (частина 1 статті 288 ЦПК України).

Тобто, зі змісту статті 288 ЦПК України випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, не подав відзиву на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи № 712/5171/24, відповідачка ОСОБА_1 повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи шляхом надсилання судової повістки про виклик до суду рекомендованим листом з повідомленням про вручення за зареєстрованим місцем проживання, проте поштова кореспонденція була повернута на адресу суду без вручення, з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» та «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до пункту 4 частини 8 статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно правового висновку Верховного Суду викладеного у постанові від 10.05.2023 у справі № 755/17944/18, довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку з «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Отже, відповідачка ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, однак в судове засідання не з`явилася та не скористалася правом надати відзив на позовну заяву, доказів поважності причин своєї неявки суду не надала.

Крім того, представником відповідачки до заяви про перегляд судового рішення не було надано жодних доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи та не були враховані судом при ухваленні рішення.

Суд не бере до уваги посилання представника відповідачки на існування кримінального провадження № 0001147 від 04.04.2023, відкритого за фактом заволодіння кредитними коштами відповідачки шахрайським шляхом, як на підставу для звільнення останньої від обов`язку повернення кредитних коштів, отриманих за договором.

Згідно з витягом з ЄРДР № 0001147 від 04.04.2023, наданим представником відповідачки, ОСОБА_1 дійсно зверталася до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області із заявою, в якій повідомила про те, що 01.04.2023 близько 19:00 год. невстановлена особа, представившись працівником банківської установи, шляхом обману отримала доступ до її банківського кредитного рахунку в АТ КБ «ПриватБанк» та заволоділа грошовими коштами в сумі 79 900,00 грн.За даним фактом було розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001147 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 190 КК України.

Однак, на даний час досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває. Судові рішення, які набрали законної сили та свідчили б про вчинили шахрайські дії щодо відповідачки відсутні, а саме по собі подання заяви про вчинення кримінального правопорушення та внесення відповідних відомостей в ЄРДР не спростовує факт отримання відповідачкою кредитних коштів.

Більш того, службою безпеки АТ КБ «ПриватБанк» під час перевірки було встановлено, що шахрайські дії відносно ОСОБА_1 стали можливими через порушення нею «Умов і правил надання банківських послуг», зокрема, внаслідок самостійної компрометації конфіденційних даних картки, Приват24 та підтвердження всіх операцій. В результаті вказаних дій треті особи заволоділи її грошовими коштами.

Згідно з пунктом 2 розділу 6 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05.11.2014 № 705 (далі - Положення), емітент зобов`язаний не розкривати іншим особам, крім користувача, ПІН або іншу інформацію, яка дає змогу виконувати платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу.

Відповідно до статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач спеціального платіжного засобу зобов`язаний використовувати його відповідно до вимог законодавства України і умов договору, укладеного з емітентом, та не допускати використання спеціального платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень.

Пунктом 1.2.1.10 Умов та Правил надання банківських послуг в АТ КБ «ПриватБанк» передбачено, що для уникнення неправомірних операцій з рахунками Клієнт зобов`язаний не залишати без нагляду телефон/пристрій, який використовується для підключення Фінансового номеру телефону Клієнта та/або доступу до програмних комплексів Банку. В разі втрати Клієнтом Фінансового номеру телефону, підозрі доступу третіх осіб до Фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій третіх осіб із Фінансовим номером телефону Клієнт зобов`язаний негайно повідомити про це Банк в будь-якому з доступних каналів: 3700, чат-онлайн, відділення Банку. На підставі звернення Клієнта про зазначений факт Банк знімає з номера телефону Клієнта ознаку «Фінансовий» та блокує аккаунт Клієнта в системі «Приват24» з метою уникнення можливих шахрайських операцій з рахунками Клієнта.

Згідно з пунктом 1.1.10.10.1., 1.1.10.10.3. Умов та Правил клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням Платіжного інструменту. Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на Платіжній картці даних, до моменту звернення Клієнта в Банк та блокування Платіжної картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Платіжної картки в Стоп-лист Платіжною системою .

Відповідно до частини 1, 2 статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, то за відсутності зазначених обставин у їх сукупності, у суду відсутні правові підстави для скасування заочного рішення.

За таких обставин, суд приходить висновку про залишення заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260, 261, 263, 285, 287 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої дії адвокат Дубинський Віктор Михайлович, про перегляд заочного рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 12 вересня 2024 року по справі № 712/5171/24 за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Головуючий: Г. В. Булгакова