СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-п/759/52/25
ун. № 2-2286/09
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2025 року суддя Святошинського районного суду м. Києва П`ятничук І.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 22 липня 2009 року у цивільній справі за позовом Відкритого акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

28.04.2025 року до Святошинського районного суду міста Києва надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 22 липня 2009 року у цивільній справі за позовом Відкритого акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В поданій заяві, відповідачем ОСОБА_1 заявлено клопотання про поновлення процесуального строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, відповідно до якої просив вважати поважними причини пропуску строку та поновити строк подання заяви про перегляд заочного рішення. Поважність причин пропуску строку подання заяви про перегляд заочного рішення заявник обґрунтував тим, що він не знав про розгляду справи, а про існування рішення суду він дізнався тільки при ознайомленні з матеріалами справи.

Вивчивши заяву, суд дійшов наступного висновку.

ВАТ «Універсал Банк» у 2009 році звернулось до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 22.07.2009 року позов Відкритого акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості було задоволено в повному обсязі.

Згідно з ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду (ч.3 ст. 284 ЦПК України).

При цьому, строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (ч.4 ст. 284 ЦПК України).

Суд при розгляді питання про поновлення пропущених строків повинен обґрунтувати свою позицію відповідними доводами, а не лише зазначити «визнати поважними причини пропуску процесуальних строків» (ухвала ВСУ від 26.01.2006 року справа № 6-7307кс04).

Відповідно до довідки діловода Святошинського районного суду м. Києва від 19.05.2025 року, цивільна справа № 2-2134-1/09 за позовом Відкритого акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості знищена, у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

У заяві про перегляд заочного рішення заявник стверджує, що про існування заочного рішення дізнався лише 07.04.2025 року при ознайомленні з матеріалами цивільної справи.

Вказані твердження ОСОБА_1 про те, що він дізнався про існування заочного рішення тільки 07.04.2025 року, нічим не спростовуються, і тому, з огляду на наявні матеріали, право ОСОБА_1 на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення підпадає під дію положень ч. 3 ст. 284 ЦПК України, оскільки іншого наразі не встановлено, тобто достовірно не встановлено виконання судом вимог ст. 227 ЦПК України в редакції 2004 року про направлення відповідачу рекомендованим листом з повідомленням копії заочного рішення не пізніше 5 днів з дня його проголошення та, відповідно, отримання відповідачем такого повідомлення і копії заочного рішення.

Зі змісту положень ч. 1 ст. 288 ЦПК України вбачається, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом одночасно кількох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак, в даному випадку суд не вбачає у заяві про перегляд заочного рішення посилань на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Так, відповідно до положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

При цьому, до заяви про перегляд заочно рішення доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, не додано.

Оскільки така справа знищена, то має місце втрата судового провадження.

Відновлення втраченого судового провадження врегульовано розділом Х ЦПК України, без його проведення розгляд заяви про перегляд заочного рішення є неможливим.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини право на справедливий суд, передбачене п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, було б ілюзорним, якби національна правова система договірної держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній із сторін. Тому виконання рішення суду повинно розглядатись як невід`ємна частина судового процесу в розумінні ст.6 конвенції (серед багатьох інших, рішення ЄСПЛ у справах «Горнсбі проти Греції» від 19.03.1997 року, «Брумареску проти Румунії» від 28.11.1999 року, «Бакай та інші проти України» від 9.11.2004 року).

Однією з гарантій забезпечення права на судовий захист у цивільному судочинстві є існування на законодавчому рівні інституту цивільного процесуального права - відновлення втраченого судового провадження. Застосування цього процесуального механізму в разі втрати повністю або частково судового провадження забезпечує можливість реалізації усіх складових права на судовий захист, яке не обмежується лише вирішенням справи судом, а охоплює також право на оскарження судового рішення та виконання судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Отже, суд не вбачає підстав для поновлення заявнику строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, у зв`язку з тим, що останній, фактично отримавши копію заочного рішення суду 07.04.2025 р., не вказав будь-яких поважних причин, які були перешкодою для звернення до суду з вказаною заявою.

Згідно з п.6 ч.2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язанні виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки. Суд зауважує, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст. 12 ЦПК України).

За таких обставин суд дійшов висновку про необхідність відмови в задоволені заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та залишення без розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Керуючись ст.ст. 259-261, 284-288, 353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва № 2-2286/09 від 22 липня 2009 року у цивільній справі за позовом Відкритого акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва № 2-2286/09 від 22 липня 2009 року у цивільній справі за позовом Відкритого акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: І.В. П`ятничук