Провадження № 2-і/756/17/25
У Х В А Л А

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

14 травня 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Примак-Березовської О.С.,

за участі секретаря - Смоляр І.П.,

розглянула матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю, визнання доходів спільною сумісною власністю та стягнення частки від доходу, -

в с т а н о в и л а :

В провадженні Оболонського районного суду перебуває на розгляді справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ФОП ОСОБА_3 про визнання майна особистою приватною власністю, визнання доходів ФОП спільною сумісною власністю та стягнення частки від доходу, поділ майнових прав та спільного майна подружжя.

На стадії підготовчого судового засідання, відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання доходів ФОП спільною сумісною власністю, стягнення частки від доходу, а також просила поновити строк для подання такої заяви.

Частиною 1 статті 127 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з частиною 4 статті 127 ЦПК України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Як убачається з матеріалів справи, 3 лютого 2025 року ОСОБА_1 отримала копію ухвали про відкриття провадження за первісним позовом разом з примірником позовної заяви та додатками. Отже, останній день подання зустрічного позову є 18 лютого 2025 року. Згідно з датою штемпеля на конверті, у якому надійшов зустрічний позов, дата його відправлення 18 лютого 2025 року, тобто у строк встановлений ухвалою суду.

Таким чином, суд вважає за необхідним поновити процесуальний строк для подачі зустрічної позовної заяви.

За приписами частини 1 статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Частиною першою та другою статті 194 ЦПК України визначено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Ознайомившись із змістом та формою зустрічної позовної заяви судом встановлено, що така подана без додержання вимог, передбачених статтями 175-177 ЦПК України.

Згідно з пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до пунктів 1,2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку та у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Правові засади оцінки майна та майнових прав передбачені Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Особливості проведення оцінки певних видів майна визначені Національним стандартом № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженою Постановою Кабінету Міністрів України №1440 від 10 вересня 2003 року (із змінами, внесеними згідно з Постановою Кабінету Міністрів від 09.08.2022 № 886).

Разом з тим, позивач не визначила ціну позову за кожну майнову та немайнову вимогу.

Також позовна заява не містить обґрунтування того, що на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем судовий збір справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру від прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів від прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При подачі зустрічної позовної заяви до суду ОСОБА_1 не зазначено ціну позову та судовий збір не сплачено. Проте суд зауважує, що розмір судового збору залежить від ціни позову.

Отже, позивачу необхідно зазначити ціну позову та сплатити судовий збір у розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб або сплатити максимальну суму судового збору в розмірі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у разі якщо оціночна вартість майна того вимагатиме.

Згідно з пункту 4 частини 2 статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання, у тому числі, щодо прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Отже, оскільки позовна заява містить вказані недоліки, її необхідно залишити без руху для надання можливості їх усунути.

Керуючись статтями 127, 175-177, 193, 197 суддя -

у х в а л и л а :

Поновити пропущений процесуальний строк для звернення до суду із зустрічної позовною заявою.

Залишити без руху зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) про визнання доходів спільною сумісною власністю, стягнення частки від доходу.

Надати п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Копію ухвали направити позивачу до виконання.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ob.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ О.С. Примак-Березовська