№ 2/183/1630/25
У Х В А Л А

13 травня 2025 року м. Самар

Самарівський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Парфьонова Д. О., за участю: секретаря судового засідання Моісєєва К. А., представника позивачки ОСОБА_1 , відповідачки ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі судових засідань Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області, в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - виконавчого комітету Перещепинської міської ради, в особі органу опіки та піклування, про позбавлення батьківських прав,

В С Т А Н О В И В:

до суду надійшов цей цивільний позов, у якому позивачка просить позбавити ОСОБА_2 батьківських прав по відношенню до неповнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановленою суддею ухвалою від 15 жовтня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

У підготовчому засіданні 13 травня 2025 року представник позивачки вказав на суттєву затримку у наданні висновку та просив суд вжити заходи для витребування висновку в третьої особи, проти чого відповідачка не заперечила.

Враховуючи положення ст. 84, 198 ЦПК України, суд вважає за можливе вирішити питання щодо витребування доказів у відсутність представника третьої особи.

Суд, у порядку ч. 5 ст. 259 ЦПК України, оформлює ухвалу в протокольній формі, окремим документом після закінчення судового засідання.

Дослідивши матеріали справи, суд висновує таке.

За ч. 2 ст. 13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 19 Сімейного кодексу України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Приписи ст. 19 СК України є імперативною нормою в частині обов`язку органу опіки та піклування надати суду письмовий висновок щодо розв`язання спору і не потребує додаткової вимоги суду щодо цього.

Відповідно до ч. 1, ч. 2, ч. 3 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Згідно з ч. 1, ч. 3 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Враховуючи те, що третьою особою протягом тривалого строку обов`язок, передбачений ст. 19 СК України, 81, 83 ЦПК України не виконано, суд, керуючись ч. 2 ст. 13 ЦПК України, з метою недопущення порушення прав дитини та дотримання строків розгляду справи, вважає за необхідне витребувати доказ у справі у виді висновку органу опіки та піклування щодо розв`язання спору про позбавлення батьківських прав.

На підставі викладеного, керуючись ст. 83, 84, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

зобов`язати виконавчий комітет Перещепинської міської ради, в особі органу опіки та піклування (місцезнаходження за адресою: 51220, Дніпропетровська область, Самарівський район, м. Перещепине, вул. Шевченка, буд. 42) надати Самарівському міськрайонному суду Дніпропетровської області у строк до 25 червня 2025 року висновок щодо розв`язання спору громадянок ОСОБА_3 та ОСОБА_2 щодо позбавлення останньої батьківських прав відносно неповнолітньої дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити, що у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

За п. 3 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

Ухвала набирає законної сили з моменту її складення і оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Ухвала суду в повному обсязі складена та підписана 13 травня 2025 року.

Суддя Д. О. Парфьонов