печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2025 року

Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Хайнацького Є.С.,

при секретарі судових засідань - Сміян А.Ю.,

за участю:

заявника: не з`явилась,

представника заінтересованої особи: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи, Київської міської ради, про встановлення факту родинних зв`язків, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - заявник, ОСОБА_1 ), за участю заінтересованої особи - Київської міської ради (далі - заінтересована особа), звернулась до суду з заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин між заявником і ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 ), а саме, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві, є двоюрідним братом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , який є її двоюрідним братом. Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно: 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 .

У передбачений законом шестимісячний строк вона звернулась з заявою про прийняття спадщини до Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори.

У постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04 червня 2020 року державний нотаріус Зубченко Л. С. відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, з огляду на відсутність документів на підтвердження родинного зв`язку із її батьком ( ОСОБА_3 ) та матір`ю померлого ОСОБА_4 (у шлюбі ОСОБА_5 , зокрема, свідоцтва про народження останньої, та роз`яснила про необхідність підтвердження родинних відносин між нею та ОСОБА_2 .

Наявність родинного зв`язку між її батьком та матір`ю померлого підтверджують військовий квиток її баби ОСОБА_1 , особисте листування та фотокартки її діда ОСОБА_6 , витяг з погосподарської книги, а також вказані обставини можуть підтвердити свідки, які є спільними знайомими та родичами.

Неможливість отримання копії актового запису і, як наслідок, оригіналу або дублікату свідоцтва про народження ОСОБА_7 унеможливлює встановлення такого юридичного факту іншим шляхом, ніж судовим.

Посилаючись на наведене, просить заяву задовольнити.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13 листопада 2023 року відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження та призначено судове засідання на 15 лютого 2024 року.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13 листопада 2023 року витребувано у Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , зареєстрованої в Спадковому реєстрі 20 квітня 2016 року за № 10/2016.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15 лютого 2024 року відкладено розгляд справи на 29 квітня 2024 року.

05 квітня 2024 року від Київської міської ради до суду надійшов відзив, у якому міська рада просить суд ухвалити рішення згідно з нормами чинного законодавства та розглядати справу за відсутності їх представника.

У судовому засіданні 29 квітня 2024 року заявниця та її представник підтримали доводи, викладені у заяві про встановлення факту родинних відносин, просили її задовольнити у повному обсязі.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 29 квітня 2024 року у справі оголошено перерву до 25 липня 2024 року.

Допитаний у судовому засіданні 25 липня 2024 року свідок ОСОБА_8 підтвердив наявність родинних зв`язків між заявницею та ОСОБА_2 , зокрема той факт, що заявниця є його двоюрідною сестрою.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 пояснила, що знає сім`ю ОСОБА_10 із дитинства та підтвердила той факт, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є двоюрідними братом та сестрою.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 25 липня 2024 року у справі оголошено перерву до 22 жовтня 2024 року.

Допитана в судовому засіданні 22 жовтня 2024 року свідок ОСОБА_11 пояснила, що була сусідкою ОСОБА_2 , була знайома з ним із 2006 року. Зазначала, що безпосередньо бачила заявницю, яка приїжджала зі своїми батьками до ОСОБА_2 в гості за його життя, а згодом сама приїжджала до брата.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 22 жовтня 2024 року у справі оголошено перерву до 06 лютого 2025 року

Заявниця та його представник в судове засідання 06 лютого 2025 року не з`явилися, представник заявника подала заяву у якій вимоги заяви підтримала в повному обсязі, просила заяву задовольнити з викладених у ній підстав, судове засідання проводити без їх участі.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява Київської міської ради розгляд справи за відсутності їх представника.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та статтею 8 Конституції України гарантовано кожному право звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина.

Згідно абзацу 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Відповідно до статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За змістом частини першої, другої статті 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Факти, що мають юридичне значення - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду у порядку окремого провадження, зокрема, за умови, що факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав фізичних та юридичних осіб.

Згідно зі статтею 318 ЦПК України, у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

В порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Аналіз зазначених норм права дає можливість дійти до висновку про те, що не можуть розглядатися в порядку окремого провадження заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, якщо чинним законодавством передбачений інший порядок його встановлення.

Суд установив та як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Києві, що підтверджується свідоцтвом про народження від 15 січня 1983 року. Її батьками у свідоцтві вказано ОСОБА_3 (батько) та ОСОБА_12 (мати).

ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що свідчить свідоцтво про народження від 14 травня 1965 року. Його батьками відповідно до свідоцтва є ОСОБА_13 (батько) та ОСОБА_14 (мати). Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 10 червня 2019 року № 9830, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з витягом з погосподарської книги № 2 села Покровська Багачка Покрово-Багачинської сільської ради Хорольського району Полтавської області за 1955, 1956, 1957 роки, виданого старостою Покровобагачанського старостинського округу, членами домогосподарства ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_5 по АДРЕСА_2 були його дружина ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , дочка ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_8 (після реєстрації шлюбу ОСОБА_10 , мати ОСОБА_2 ) та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 (батько заявниці).

У постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04 червня 2020 року державний нотаріус Зубченко Л.С. відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, з огляду на відсутність документів на підтвердження родинного зв`язку із її батьком ( ОСОБА_3 ) та матір`ю померлого ОСОБА_4 (у шлюбі ОСОБА_5 , зокрема, свідоцтва про народження останньої, та роз`яснила про необхідність підтвердження родинних відносин між нею та ОСОБА_2 .

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_17 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 підтвердили факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зокрема те, що вони є двоюрідними братом та сестрою.

У суду немає підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, повідомлених свідками. Їх показання об`єктивно підтверджуються і не суперечать іншим зібраним у справі письмовим доказам.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в тому числі згідно з п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України і справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У цій справі встановлення факту родинних відносин необхідно заявниці для оформлення спадкових прав після померлого двоюрідного брата; заявниця не має іншої можливості з незалежних від них обставин встановити факт родинних відносин між нею та двоюрідним братом.

За таких обставин, аналізуючи надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви, оскільки факт того, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві, є двоюрідним братом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підтверджено наданими письмовими доказами та показами свідка, в зв`язку із чим в суду немає підстав ставити під сумнів достовірність та правдивість фактів, повідомлених заявницею.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

При вирішенні питання розподілу між сторонами судових витрат, суд враховує, що відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення в справах окремого провадження - судові витрати не відшкодовуються.

На підставі викладеного, керуючись статтями 12, 13, 19, 48, 81, 89, 263, 264, 265, 268, 315-316, 318 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи - Київської міської ради, про встановлення факту родинних зв`язків, - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві, є двоюрідним братом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заявник - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 ).

Заінтересована особа - Київська міська рада, , місце знаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги на рішення подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено та підписано 18.02.2025 року.

Суддя Євген ХАЙНАЦЬКИЙ