Справа № 366/3536/24
Провадження № 2/366/177/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2025 року Іванківський районний суд Київської області у складі судді Гончарука О.П. за участю секретаря судового засідання Іванової І.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Іванків в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулись до суду із позовом до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області, в якому просять суд визнати за ними право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 .

Вимоги мотивують, тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх батько ОСОБА_2 , після його смерті відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Спадщину після смерті батька прийняли, подали заяви про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Білана Є.Г., однак 15 листопада 2023 року позивачам було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказаний вище житловий будинок у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на будинок АДРЕСА_1 .

Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 2 грудня 2024 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Позивачі звернулись до суду з заявою про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують та просять задовольнити.

Відповідач - представник Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області подали заяву про розгляд справи без представника селищної ради. Проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд ухвалює рішення за результатами підготовчого провадження.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З наданих доказів, встановлено такі факти і обставини:

Згідно свідоцтва про смерть, ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що виконкомом Макарівської сільської ради Іванківського району Київської області, зроблено відповідний актовий запис № 11.

ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 25 травня 1956 року. Батьками зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 народилась ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 28 вересня 1969 року. Батьками зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

24 січня 1987 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 від 24 січня 1987 року. Після реєстрації шлюбу, дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_7 ».

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 від 1 лютого 2019 року.

Судом встановлено, що позивачі є дітьми ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За часів життя, ОСОБА_2 склав заповіт, відповідно до якого все майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, заповідає склав заповіт, відповідно до якого все майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося заповідає: ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , в рівних частинах кожному. Даний заповіт, 27 березня 2013 року, посвідчений секретарем виконавчого комітету Макарівської сільської ради Дідківською Вірою Михайлівною, зареєстровано в реєстрі за №03.

З довідки виконкому Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області №414 від 26 листопада 2024 року, убачається, що згідно запису в погосподарській книзі №2, особовий рахунок № НОМЕР_5 за померлим ОСОБА_2 значиться житловий будинок в АДРЕСА_1 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Білана Є.Г. (вихідний № 152/02-31) від 15 листопада 2023 року відмовлено ОСОБА_3 та ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на вказаний житловий будинок. Спадщину після ОСОБА_2 спадщину прийняли ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , заявами від 1 січня 2017 року.

«Бюро технічної інвентаризації Києво-Святошинської районної ради Київської області» на замовлення технічної інвентаризації ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , виготовлено станом на 30 січня 2024 року Технічний паспорт будинку садибного типу Реєстраційний номер № ТІ01:4654-5367-3454-1183, адреса об`єкта АДРЕСА_2 , з додатками: схема розташування будівель та споруд, план будинку садибного типу; експлікація приміщень будинку садибного типу, характеристика будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами.

Згідно з ч. 2 ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1217 ЦК України встановлює, що спадкування здійснюється за заповітом або законом.

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно із частиною першою статті 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Частина 1 ст. 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

У відповідності до ч.1 та ч.3 ст.1268, ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець за законом має право прийняти спадщину. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом шестимісячного строку з дня відкриття спадщини він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має протягом шестимісячного строку з дня відкриття спадщини подати заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до листа ВССУ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду справ про спадкування» при вирішенні спорів про визнання права власності на спадкове майно судам слід керуватися законодавством, яке регулювало виникнення права власності у самих спадкодавців. Належність правовстановлюючих документів встановлюється судом відповідно до законодавства, яке було чинним на час набуття права власності на житловий будинок, споруду, зокрема, відповідно до Переліку правовстановлюючих документів, на підставі яких провадиться реєстрація будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затвердженого Міністерством комунального господарства УРСР 31.01.1966р. та погодженого з Верховним Судом УРСР 15.01.1966р., який втратив чинність згідно з наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 13.12.1995р., та інших нормативно-правових актів.

Так, згідно п. 1 Інструкції про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затвердженої Міністерством комунального господарства УРСР 31 січня 1966 року, реєстрацію будинків з обслуговуючими їх будівлями і спорудами та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР провадять бюро технічної інвентаризації виконкомів місцевих Рад депутатів трудящих. Пунктом 7 даної Інструкції передбачено, що така реєстрація проводиться на підставі документів, що встановлюють право власності (правовстановлюючих документів) згідно з додатком N 1, зокрема, на підставі свідоцтва про право власності на будинки (домоволодіння), які видані виконкомами місцевих Рад депутатів трудящих або органами комунального господарства на підставі рішень виконкомів.

Факт належності ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , будинку АДРЕСА_3 зареєстрований на ім`я ОСОБА_2 .

Із технічного паспорта на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, виготовленого на замовлення ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , убачається, що житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 63,6 кв.м. в плані під літерою «А1» (житлова площа 28,7 кв.м.). Надвірні будівлі та споруди: прибудова «а2», сарай «Б», літня кухня «В», гараж «Г», сарай «Д,Е», навіс «Ж», вбиральня «З», колодязь №1, огорожа №2-3.

Таким чином, встановлено, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , належав житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , спадщину після якого прийняли позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Таким чином, позивачі прийняли спадщину після ОСОБА_2 і набули право власності на належний батьку будинок в порядку спадкування за заповітом, тобто з законних підстав.

Оскільки нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину щодо вказаного нерухомого майна із законних підстав, то позивач має право на судовий захист.

Таким чином, позов є обґрунтований і підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 328, 1216-1218, 1223, 1261, 1267, 1268 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», ст. 12,13, 81, 259, 263-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_6 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_7 , право власності на спадкове майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на житловий будинок що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , в рівних частках кожному (по 1/2 частці кожному).

Будинок загальною площею загальною площею 63,6 кв.м. в плані основна частина під літерою «А1» (житлова площа 28,7 кв.м.).

Надвірні будівлі та споруди: прибудова «а2», сарай «Б», літня кухня «В», гараж «Г», сарай «Д,Е», навіс «Ж», вбиральня «З», колодязь №1, огорожа №2-3.

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.П. Гончарук