УХВАЛА

13 травня 2025 року

м. Київ

справа № 643/39/24

провадження № 61-5559ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 23 вересня 2024 року та постанову Харківського апеляційного суду від 26 березня 2025 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, Департамент реєстрації Харківської міської ради, Головне управління Державної міграційної служби у Харківській області, про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, в якій просила суд встановити факт родинних відносин, а саме те, що вона ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, є матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 23 вересня 2024 року заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин залишено без задоволення.

Постановою Харківського апеляційного суду від 26 березня 2025 року, апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Московського районного суду м. Харкова від 23 вересня 2024 року змінено, мотивувальну частину рішення викладено в редакції цієї постанови.

29 квітня 2025 року через підсистему Електронний суд ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Московського районного суду м. Харкова від 23 вересня 2024 року та постанову Харківського апеляційного суду від 26 березня 2025 року, в якій посилаючись на порушення судами норм матеріального права та недотримання норм процесуального права, просила скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення заяви.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - ЄДРСР).

Аналіз ЄДРСР свідчить, що постанова Харківського апеляційного суду

від 26 березня 2025 року не містить вказівки на те, що дата складання її повного тексту є відмінною від дати її ухвалення, а отже подання касаційної скарги

29 квітня 2025 року є пропуском строку, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

За змістом частини першої статті 127 ЦПК України поновлення пропущеного процесуального строку встановленого законом здійснюється судом за заявою учасника справи.

Однак відповідна заява (клопотання) про поновлення пропущеного строку, ОСОБА_1 не подана.

Відповідно до пункту 8 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинна бути зазначена дата отримання копії рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується.

Безпосередньо у касаційній скарзі заявник зазначила, що повний текст оскаржуваної постанови надісланий судом до ЄДРСР 28 березня 2025 року та забезпечено надання загального доступу в ЄДРСР 31 березня 2025 року, а тому вважає, що касаційна скарга подана у передбачений законом строк на касаційне оскарження.

Однак, в касаційній скарзі відсутні відомості про те, чи отримувала сама ОСОБА_1 копію оскарженої постанови апеляційного суду.

Крім того, з оскаржуваного судового рішення вбачається, що інтереси ОСОБА_1 в суді апеляційної інстанції представляла адвокат Проніна В. М.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX.

З урахуванням внесених до процесуального закону змін, частиною шостою статті 14 ЦПК України визначено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Відповідно до відомостей картки руху документу, копію постанови Харківського апеляційного суду від 26 березня 2025 року доставлено до Електронного суду - 31 березня 2025 року.

За змістом частини другої та четвертої статті 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

У разі подання клопотання про поновлення пропущеного строку заявник повинен одночасно надати докази на підтвердження обставин, які свідчать про наявність передбачених законом підстав для таких дій.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду.

За таких обставин наведені у касаційній скарзі підстави для поновлення строку касаційного оскарження наразі недоведені, а отже на даний час не можуть бути визнані поважними.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Московського районного суду м. Харкова від 23 вересня 2024 року та постанови Харківського апеляційного суду від 26 березня 2025 року із зазначенням підстав для поновлення цього строку та надання суду доказів, які підтверджують ці обставини.

Такими доказами можуть бути зокрема довідка суду в якому зберігаються матеріали справи № 643/39/24 з відображенням у ній інформації про те, чи наявні у справі докази вручення ОСОБА_1 копії постанови Харківського апеляційного суду від 26 березня 2025 року, або копії матеріалів справи № 643/39/24 в хронологічному порядку після оскарженої постанови апеляційного суду, а також зазначення відомостей про дату отримання оскарженої постанови апеляційного суду представником заявника в суді апеляційної інстанції - адвокатом Проніною В. М. в підсистемі Електронний Суд ЄСІКС, та зазначення поважних причин неподання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення заявнику оскарженої постанови апеляційного суду.

Крім того, пунктом 1 частини першої статті 389 ЦПК України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

В касаційній скарзі заявник підставою касаційного оскарження зазначає зокрема пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України (відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах), однак при цьому не конкретизує норму (норми) права, щодо застосування якої (яких) у подібних правовідносинах відсутній висновок Верховного Суду.

Крім того, Верховний Суд звертає увагу заявника на те, що підстава передбачена пунктом 1 частини третьої статті 411 ЦПК України (суд не дослідив зібрані у справі докази) застосовується лише за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу.

Отже у разі посилання на наявність підстав для скасування судових рішень передбачених пунктом 1 частини третьої статті 411 ЦПК України у касаційній скарзі одночасно має бути зазначена та обґрунтована одна або декілька (якщо вони не є взаємовиключними) підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу.

Отже, наразі, заявником належним чином не виконані вимоги пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України.

Коректне визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки суд касаційної інстанції переглядаючи у касаційному порядку судові рішення перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження (частина перша статті 400 ЦПК України), підстава (підстави) відкриття касаційного провадження зазначаються в ухвалі про відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України), в окремих випадках не підтвердження підстав касаційного оскарження може мати наслідком закриття касаційного провадження (пункти 4, 5 частини першої статті 396 ЦПК України).

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання уточненої касаційної скарги із зазначенням в ній підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК України підстави (підстав), з урахуванням роз`яснень викладених у цій ухвалі.

У разі подання уточненої касаційної скарги засобами поштового зв`язку копії уточненої скарги мають бути надані відповідно до кількості учасників справи.

У разі подання уточненої касаційної скарги в електронній формі, до неї мають бути додані докази надсилання копії касаційної скарги листом з описом вкладення іншим учасникам справи, які не мають зареєстрованого кабінету в системі Електронний Суд.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) буде вирішено колегією суддів після оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 23 вересня 2024 року та постанову Харківського апеляційного суду від 26 березня 2025 року у справі № 643/39/24 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення заявнику копії цієї ухвали.

У разі, якщо наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Осіян