Справа № 127/6585/25
Провадження № 2/127/1149/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.05.2025 м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі :

головуючого судді Романюк Л.Ф.,

при секретарі Курутіній О.В.,

за участі представника позивача Гуменюк Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи позовні вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір сторін ОСОБА_3 , свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 21.02.2024 року.

За свого життя ОСОБА_3 вчинила заповіт, яким на випадок її смерті заповідала своєму сину ОСОБА_1 земельну ділянку, яка належить їй згідно державного акту серія І-ВН № 031358 площею 2,0286 га яка знаходиться на території Сиваковецької сільської ради Липовецького району Вінницької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 відкрилась спадщина на зазначене спадкове майно, що складається з земельної ділянки кадастровий номер :03:000:2108 площею 2,0286 га., право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, рішення про державну реєстрацію прав обтяжень індексний номер 61119580 від 25.10.2021 року, підстава для державної реєстрації: державний акт на право приватної власності на землю серія та номер І-ВН № 031358, виданий 20.03.2021 року видавник Сиваковецька сільська рада.

На час відкриття спадщини спадкоємці, які б мали обов`язкову частку в спадщині відсутні. 04.11.2024 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Рибаченко Г.Д., щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04.11.2024 року було відмовлено у видачі свідоцтва з підстав того, що позивач повинен був в межах 6 місячного строку з моменту відкриття спадщини подати заяву про прийняття спадщини або надати рішення суду про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини чи рішення суду, що підтверджує факт постійного проживання разом з спадкодавцем.

У визначений законом строк, тобто до 20.08.2024 року ОСОБА_1 не звернувся до нотаріуса, оскільки пропустив визначений строк по поважній причині, а саме: ОСОБА_1 працює на ФОП ОСОБА_4 водієм автотранспорту з 12.02.2024 року, а в період з 12.08.2024 року по 24.08.2024 року перебував у відрядженні в м. Рені Одеської області на перевезенні зернових культур, що підтверджується довідкою ФОП ОСОБА_4 .

Просив суд, визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_2 додатковий строк 3 місяці після набрання законної сили рішення по цій справі, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_5 вимоги позову підтримала, просила суд його задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, не заперечував, щодо задоволення позовних вимог.

Вислухавши думку представника позивача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення.

Судом встановлено наступні фактичні обставини у справі.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір сторін ОСОБА_3 , свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 21.02.2024 року (а.с.3).

За свого життя ОСОБА_3 вчинила заповіт, яким на випадок її смерті заповідала своєму сину ОСОБА_1 земельну ділянку, яка належить їй згідно державного акту серія І-ВН № 031358 площею 2,0286 га яка знаходиться на території Сиваковецької сільської ради Липовецького району Вінницької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.6).

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 відкрилась спадщина на зазначене спадкове майно, що складається з земельної ділянки кадастровий номер :03:000:2108 площею 2,0286 га., право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, рішення про державну реєстрацію прав обтяжень індексний номер 61119580 від 25.10.2021 року, підстава для державної реєстрації: державний акт на право приватної власності на землю серія та номер І-ВН № 031358, виданий 20.03.2021 року видавник Сиваковецька сільська рада (а.с.9-10).

На час відкриття спадщини спадкоємці, які б мали обов`язкову частку в спадщині відсутні. 04.11.2024 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Рибаченко Г.Д., щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04.11.2024 року було відмовлено у видачі свідоцтва з підстав того, що позивач повинен був в межах 6 місячного строку з моменту відкриття спадщини подати заяву про прийняття спадщини або надати рішення суду про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини чи рішення суду, що підтверджує факт постійного проживання разом з спадкодавцем (а.с.11).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Як зазначалося, відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Тобто, за загальними правилами, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб.

Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Тому оцінюючи пропуск строку позивачем, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 17 жовтня 2018 року по справі №681/203/17.

Разом з цим, у п. 2 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 зазначено, що судами не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як:

1)юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини;

2)необізнаність особи про наявність спадкового майна;

3)похилий вік;

4)непрацездатність;

5)незнання про існування заповіту;

6)встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину;

7)відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини;

8)несприятливі погодні умови.

Аналогічну правову позицію висловив КЦС ВС у своїй постанові від 11.08.2021 у справі № 720/1079/19.

В свою чергу, в судовому засіданні, було встановлено, що поважною причиною пропуску строку позивач вважає, працевлаштування у ФОП ОСОБА_4 та відповідно, відрядження з 12.08.2024 року по 24.08.2024 року (12 днів).

Оцінивши надані докази суд зазначає, що поважних причин, які б перешкоджали позивачу звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, не встановлено, доказів наявності таких суду не надано. Вказані позивачем причини не є поважними, оскільки не підтверджують неможливість позивача подати відповідну заяву протягом всього строку для прийняття спадщини чи направити таку заяву до нотаріальної контори засобами поштового зв`язку,

Відповідно до ч. 3ст. 12, ч. 1ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що в задоволенні вимоги про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини слід відмовити, оскільки судом не встановлено поважних причин, які б позбавляли ОСОБА_1 можливості звернутись у визначений законодавством строк з заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері.

Керуючись ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 81, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без задоволення.

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду може бути оскаржено до Вінницького апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення. В разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення виготовлено 12.05.2025 року.

Учасники процесу:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_3 ( АДРЕСА_1 ).

Відповідач: ОСОБА_2 , ІПН НОМЕР_4 ( АДРЕСА_2 ).

Суддя: