Провадження № 2-о/734/60/25 Справа № 734/2044/25
У Х В А Л А

іменем України

12 травня 2025 року селище Козелець

Суддя Козелецького районного суду Чернігівської Іванюк Т.І., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Кіптівська сільська рада Чернігівського району Чернігівської області про призначення додаткового опікуна недієздатної особи,-

в с т а н о в и в:

12.05.2025 ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою, у якій просять призначити додатковим опікуном ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 над ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який визнаний недієздатним 23 липня 2024 року за рішенням Козелецького районного суду Чернігівської області.

Дослідивши вказану заяву та додані до неї матеріали, доходжу такого висновку.

Згідно з ч. 1, 3 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

У пункті 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 року, №2 роз`яснюється, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ЦПК України.

Відповідно до ст. 41 ЦК України, правовими наслідками визнання особи недієздатною, є зокрема відсутність у неї права вчиняти самостійно будь-якого правочину. Такі дії від імені недієздатної особи вчиняє її опікун.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 Цивільного кодексу України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає, їй піклувальника чи опікуна.

Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий порядок призначення над недієздатними особами опіки, а саме - за поданням відповідного органу, а не за заявою фізичної особи.

Отже призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав особою, яка визнається недієздатною.

Однак, в доданих до заяви матеріалах немає відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки встановлення опіки можливе лише за відповідним поданням (ст. 60 ЦК України).

Крім того, фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

Пунктом 3.3 частини 3 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді від 17 червня 1999 року, визначений перелік документів за наявності яких орган опіки та піклування призначає опікуна, а саме: рішення суду про визнання громадянина недієздатним, акт обстеження умов проживання особи, що потребує опіки, опис її майна та майбутнього опікуна, довідки про стан здоров`я особи, яка потребує опіки та її опікуна, довідки про судимість майбутнього опікуна.

Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий перелік документів та порядок призначення над недієздатними особами опіки.

Всупереч вищезазначеним вимогам закону заявником до суду подано заяву, яка не відповідає ЦПК України.

Заявником до заяви не додано доказів того, що він звертався з приводу цього питання до органу опіки та піклування. Відсутній також акт обстеження матеріально-побутових умов заявника, яка просить визнати її опікуном, не зазначені докази, які підтверджують можливість заявника бути опікуном, у тому числі довідки про судимість майбутнього опікуна.

Враховуючи вищевикладене, необхідно надати суду висновок органу опіки та піклування про можливість призначення його опікуном над недієздатною фізичною особою.

У прохальній частині заявник просить зобов`язати Кіптівську сільську раду надати висновок щодо доцільності призначення другого опікуна, разом із тим з огляду на відсутність даних щодо звернення заявника до органу опіки та піклування та надання органу опіки та піклування відповідних доказів, складення відповідних актів, суд не вбачає підстав для витребування вказаного висновку за власною ініціативою в порядку ст. 294 ЦПК України.

Окремо слід звернути увагу, що станом на сьогодні саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення її опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений статтею 65 Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та її територіальної цілісності, повинен з`ясувати необхідність такого опікунства, уникаючи можливих зловживань в цьому напрямку та належним чином мотивуючи свій висновок про можливість призначення особи опікуном недієздатної особи та, перш за все, необхідність такого.

Крім того, Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, який був затверджений Верховною Радою України, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Правовий режим воєнного стану неодноразово продовжувався та триває в Україні донині.

Указом Президента України № 69/2022 від 24 лютого 2022 року, який був затверджений Верховною Радою України, оголошено загальну мобілізацію в Україні. Правовий режим загальної мобілізації продовжувався та триває в Україні до теперішнього часу.

Згідно із ч. 1 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані, які є опікунами особи з інвалідністю, визнаної судом недієздатною.

Відповідно до Положення «Про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки», яке затверджено Постановою Кабінету Міністрів України, вони, відповідно до покладених на них завдань, в т.ч. ведуть військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також облік громадян України, які уклали контракт добровольця територіальної оборони, ветеранів війни та військової служби, та інших осіб, які мають право на пенсійне забезпечення відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

Оскільки на підставі можливого рішення суду у даній справі про призначення ОСОБА_1 опікуном недієздатного, він буде мати підстави звернутися до ІНФОРМАЦІЯ_3 , на обліку в якому він перебуває, з метою відстрочки від призову на військову службу, суд пропонує заявникам залучити до участі у справі у якості заінтересованої особи відповідний ІНФОРМАЦІЯ_3 , на обліку в якому він перебуває, зазначити його місцезнаходження та надати копію заяви із доданими документами для вручення вказаній особі.

Крім цього слід зазначити, що дана справа підлягає розгляду у порядку окремого провадження, однак у заяві Кіптівська сільська рада значена як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, замість заінтересованої особи.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 статті 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що заява не відповідає вимогам ст.175,297 ЦПК України, її необхідно залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків протягом десяти днів.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185, 259, 260, 297 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Кіптівська сільська рада Чернігівського району Чернігівської області про призначення додаткового опікуна недієздатної особи - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Роз`яснити, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк, заява буде визнана неподаною та повернута відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: