справа 278/957/25
У Х В А Л А

14 травня 2025 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Віктор Мокрецький, розглянувши заяву цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Станишівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визнання незаконним та скасування рішення, визнання договору недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння та відшкодування моральної шкоди,,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Житомирського районного суду Житомирської області перебуває вищевказана цивільна справа.

Разом із тим, 12 травня 2025 року на адресу суду надійшов позов ОСОБА_3 , як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору.

Водночас, оглянувши матеріали позовної заяви, суд уважає за необхідне залишити цей позов без руху із огляду на наступне.

Так, із прохальної частини позову убачається, що ОСОБА_3 просить суд вирішити питання стосовно: скасування рішення та відповідного запису приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Силіної Н.В. в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:1935, індексний номер: 75162061 від 21 вересня 2024 року; визнання недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Силіною Н.В. та зареєстрований в реєстрі за № 3235 від 21 вересня 2024 року; витребування з незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_3 земельну ділянку 0,0709 га, яка належить їм на праві приватної власності у рівних частинах згідно договору дарування АВМ № 627778 від 15 вересня 200 року, яка розташована у с. Зарічани, Житомирського району, Житомирської області для ведення особистого селянського господарства з кадастровим номером :02:001:1935.

У постанові Верховного Суду від 07 вересня 2023 року в справі № 908/3413/21 виснувано, що будь-який майновий спір має ціну. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, що викладена у постанові від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зроблено висновок, що судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Враховуючи зазначене, суд доходить висновку, що позивачем в межах цього судового провадження пред`явлено дві вимоги немайнового характеру (про скасування рішення і відповідного запису про реєстрацію речових прав на нерухоме майно та про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки), а також одну вимогу майнового характеру (про витребування майна з чужого незаконного володіння).

Згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, на виконання вищевказаної процесуальної норми позивачем до матеріалів справи долучено копію квитанції № LFKT-DTS3-3KKE про сплату судового збору на суму 1 211,20 грн.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Приписами абз. 2 п.п. 1 п. 1 ч. 2 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За правилами абз. 2 п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" передбачено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб із 1 січня 2025 року установлено на рівні 3 028 грн.

Згідно із ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За таких обставин, суд доходить висновку, що позивачем в межах цього провадження сплачений судовий збір лише за одну вимогу немайнового характеру. Водночас доказів сплати судового збору за другу позовну вимогу немайнового характеру та за позовну вимогу майнового характеру матеріали справи не містять.

За таких обставин ОСОБА_3 належить доплатити судовий збір за позовні вимоги майнового характеру в сумі 2 422,40 грн (із розрахунку 1 211,20*2 вимоги).

Платiжнi реквізити для перерахування (доплати) судового збору:

Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/Житомир.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0006196

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський районний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа).

Окрім цього, за правилами абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Так, вищевказаний позов поданий до суду представником ОСОБА_3 адвокатом Суровцовим А.Ю. за допомогою підсистеми «Електронний Суд», однак до нього не долучено доказів його надсилання іншим учасникам цього провадження, зокрема ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

За таких обставин, суд звертає увагу ОСОБА_3 на необхідність здійснення надіслання копії позовної заяви разом із доданими до нього письмовими доказами іншим учасникам справи із подальшим надання суду відповідних доказів на підтвердження факту здійснення такого надіслання.

Недотримання позивачем зазначених положень при зверненні з позовною заявою у справі перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладені вище обставини, суд дійшов висновку про залишення даної заяви без руху з наданням строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч. 1 ст. 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ОСОБА_3 залишити без руху з наданням п`ятиденного строку для усунення недоліків зазначених в даному рішенні з дня отримання його копії.

Роз`яснити заявнику, що у випадку неусунення зазначених недоліків заява вважається неподаною та повертається авторові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складенний 14 травня 2025 року.

Суддя Віктор Мокрецький