Справа № 274/709/25 Провадження № 2/0274/809/25 РІШЕННЯ
30.04.2025 м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б. за участю секретаря судового засідання Павлюк-Жук А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бердичівської міської ради Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
І. Короткий зміст позовних вимог
Позивач звернулась до суду з указаним позовом, у якому просить суд визначити їй додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили.
Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина. Позиваач є його єдиним спадкоємцем за заповітом, про який вона дізналася наприкінці 2024, коли почала розбирати речі померлого. Поховання ОСОБА_2 проводила позивач, однак 6 місяців після його смерті не чіпала його речі та документи.
Указані обставини є поважними та підтверджують пропущення строку звернення щодо прийняття спадщини, адже зазначений термін позивачем було пропущено з об`єктивних причин, з незалежних від неї обставин та з поважної причини.
ІІ. Процедура та позиції сторін
Ухвалою суду від 30.01.2025 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження, призначено у справі підготовче засідання. Витребувано матеріали спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
03.03.2025 на адресу суду надійшла копія матеріалів спадкової справи, щодо майна померлого ОСОБА_2 .
Ухвалою суду від 04.03.2025 підготовче судове засідання закрито та справу призначено до судового розгляду по суті.
Сторони в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Позивач подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Додатково вказала, що померлий був її дідусем.
Представник відповідача ОСОБА_3 подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, свою позицію з приводу заявленого позову суду не повідомила.
Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Приписами п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України визначено, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників провадження, які належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи.
У ході розгляду справи, суд у відповідності до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, було створено сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, у межах строків, встановлених ЦПК України.
Оскільки в судове засідання не з`явилися всі учасники провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, не здійснюється.
ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню.
Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).
Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. ст. 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ст. 1223 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини; 2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними.
Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачем шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Однією з основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) сформульовано висновки про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину потрібно доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.
Цивільна справа вирішується з урахуванням балансу вірогідностей. Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри.
За правилами доказування, визначеними ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
У відповідності до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом, докази на їх підтвердження, оцінка та мотиви суду.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .
17.12.2020 ОСОБА_2 склав заповіт, яким на випадок своєї смерті зробив таке розпорядження: все його рухоме і нерухоме майно, де б воно не було, з чого б воно не складалось і взагалі все те, що на день його смерті буде належати йому за законом, заповідає ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
17.01.2025 позивач звернулася до приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Богатирчука В.А. із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Постановою приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Богатирчуком В.А. від 17.01.2025 за № 32/02-31 було відмовлено ОСОБА_1 у прийнятті спадщини за померлим ОСОБА_2 , у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.
Пропуск строку для прийняття спадщини позбавляє позивача можливості прийняти спадщину та потребує визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Обґрунтовуючи поважність пропуску строку для прийняття спадщини, позивач зазначає, що у встановлений шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріуса з відповідною заявою, оскільки вона не є спадкоємцем першої черги, про наявність заповіту не знала, поки не почала розбирати речі померлого, після чого відразу звернулася до приватного нотаріуса із відповідною заявою.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Цивільна справа вирішується з урахуванням балансу вірогідностей. Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри.
Саме такий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 14.08.2024 у справі № 537/3556/22 (провадження № 61-2839св24).
Матеріалами спадкової справи підтверджено, що інших спадкоємців, крім позивача, немає.
Встановлено, що позивачка була необізнаною про наявність заповіту, складеного на її користь, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
Також судом враховано, що шестимісячний строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 сплив 30.10.2024. До нотаріуса позивачка звернулась 17.01.2025 та дого ж дня отримала відмову у вчиненні нотаріальних дій, а до суду звернулась 29.01.2025. Таким чином, з дати закінчення строку для прийняття спадщини до звернення до суду з позовом (29.01.2025) минув незначний час (3 місяці).
При таких обставинах, враховуючи обставини цієї конкретної справи, суд вважає, що наявні підстави для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України.
На думку суду, визначення позивачу додаткового строку на прийняття спадщини не буде суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості та не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб.
V. Розподіл судових витрат
Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується ч. 9 ст. 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.
Оскільки спір виник не з протиправних дій відповідача, судові витрати покладаються на позивача.
Керуючись ст. ст. 259,263-265,268,272,273,352,354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до Бердичівської міської ради Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 2 місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення - протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: Бердичівська міська рада Житомирської області, адреса: пл. Центральна, 1, м. Бердичів, Житомирська область, 13301, .

Повний текст рішення виготовлено 12.05.2025.

Суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА