Справа № 589/1560/25
Провадження № 2/589/1470/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 квітня 2025 року м.Шостка

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Сидорчук О.М., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту належності на праві власності, визнання права власності в порядку успадкування за заповітом та виділення майна в натурі,

ВСТАНОВИВ:

07.04.2025 року позивач звернувся до суду з позовною заявою в якій просить суд встановити факт належності на праві власності ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 на праві спільної часткової власності в розмірі 3/5 частини житлового будинку за АДРЕСА_1 та визнати права власності в порядку успадкування за заповітом на 3/5 частини житлового будинку за АДРЕСА_1 за позивачем та виділити позивачу 3/5 частини житлового будинку за АДРЕСА_1 в натурі, припинивши право спільної часткової власності на це майно.

Згідно ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно за пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Для визначення розміру судового збору позивачем має бути надано документи, що підтверджують оціночну вартість майна, стосовно якого він просить визнати право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , і визначено ціну позову.

З тексту позовної заяви встановлено, що позов містить дві вимоги немайнового і майнового характеру.

Стаття 176 ЦПК України регламентує, що у позовах про визнання права власності на майно визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Позивачем не сплачено судовий збір, а в позовній заяві зазначено, що він звільняється від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», проте підстава на яку позивач посилається до нього не застосовується.

Таким чином, позивачу необхідно: 1) зазначити ціну позову та подати документи, що підтверджують оціночну вартість майна (на день подачі позовної заяви), стосовно якої позивач просить визнати права власності; 2) сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового і майнового характеру у встановленому порядку і розмірі відповідно до Закону України «Про судовий збір»; 3) долучити до матеріалів справи оригінали квитанцій про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, наявність вказаних недоліків, за переконанням суду, перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження, та тягне за собою правові наслідки, передбачені ч. 1 ст. 185 ЦПК України, а відтак вказану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту належності на праві власності, визнання права власності в порядку успадкування за заповітом та виділення майна в натурі - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М.Сидорчук