ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2902/25
провадження № 2/753/5070/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2025 року Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Котенко Р. В., за участю секретаря судового засідання Троцковець К. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2025 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,вказуючи на те, що 11 серпня 2012 року між нею та відповідачем був укладений шлюб. Від шлюбу сторони мають малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Підставою для розірвання шлюбу позивач зазначає те, що подружні відносини з відповідачем фактично припинені, колишні відносини не приносять їм відчуття любові, бажання проживати в шлюбі разом та взагалі перебувати поруч один з одним. Основною причиною розпаду сім`ї, як зазначає позивач, стали різні бачення у свободі дій кожного окремо з подружжя, нерозуміння один одного з елементарних життєвих питань та інших обставин, які лише викликають незадоволення один одним, відчуття неприязні до відповідача, постійного роздратування, що призводить до різних непорозумінь між сторонами, що бачить їх дитина. Такі причини та обставини унеможливлюють подальше збереження сім`ї та шлюбу сторін. Вказує, що будь-які спроби примиритись не дали бажаних результатів. Також вказує, що спір про місце проживання та утримання дитини відсутній та не заперечує, що їх з відповідачем спільна дитина буде проживати разом з відповідачем з огляду на відношення батька до дитини та сумлінне виконання ним батьківських обов`язків. Отже, позивачка вважає, що шлюб має формальний характер, подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе та суперечить інтересам позивача, відтак на примирення позивачка не згодна, просить суд розірвати шлюб з відповідачем.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями позовну заяву було передано для розгляду судді Котенко Р.В.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20 березня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін в судове засідання на 04 квітня 2025 року.

У судове засідання сторони не з`явились, про час, місце та дату слухання справи повідомлялися належним чином.

У позовній заяві позивачка просила розглянути справу без її участі, свої вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

24 березня 2025 року через систему «Електронний суд» від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, яким він проти позову не заперечує. Просить позов ОСОБА_1 задовольнити та розірвати укладений між ними шлюб. Також просив проводити розгляд справи у його відсутність.

За таких обставин суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін.

Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, дослідивши наявні матеріали справи, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що 11 серпня 2012 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Лівобережним відділом державної реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 1179. Після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини - ОСОБА_1 . Зазначене підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 11 серпня 2012 року Лівобережним відділом державної реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї.

У шлюбі у позивача та відповідача ІНФОРМАЦІЯ_2 народився син - ОСОБА_3 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим повторно 14 лютого 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві.

Сторони вказують, що подальше спільне проживання та збереження їх родини є неможливим.

Відповідно до частини першої статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно із статтями 21, 24 Сімейного кодексу України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Отже, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Позивачка скористалась даним правом та звернулась до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Беручи до уваги доводи позивача, суд вважає, що причини, що спонукають її наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню. Окрім того, відповідач також не заперечує проти розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 Сімейного Кодексу.

Частиною 1 статті 110 Сімейного кодексу України встановлено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За наявності таких обставин справи, суд вважає, що сім`я сторін розпалась остаточно, підстав для надання строку для примирення сторін немає, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивачаі не заперечується відповідачем. Відтак, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову та розірвання шлюбу між сторонами.

Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (абзац 2 частини 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

Окрім того, судом встановлено, що станом на час розгляду цієї справи між сторонами відсутній спір про місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, зокрема, позивачка у позовній заяві зазначила про згоду на проживання їх спільного з відповідачем сина разом з батьком та надала відповідну заяву-згоду від 09 грудня 2024 року, підпис на якій засвідчено нотаріусом м. Твістрінген Карлом-Гайнцом Вейманном, апостиль проставлено 19 грудня 2024 року Президентом Земельного суду м. Верден (Аллер) Федеративної Республіки Німеччина за № 910 а 1072/2024. Справжність підпису перекладача, що переклав документ з німецької на українську мову, засвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сидоренко В. В. 20 січня 2025 року за реєстровим № 241. У заяві, зокрема, просила суд зазначити у рішенні про місце проживання дитини разом з батьком ОСОБА_2 .

У відзиві на позовну заяву відповідач підтримав вказану заяву позивачки та просив взяти її до уваги при ухваленні рішення.

У постанові від 15 січня 2020 року у справі № 200/952/18 Верховний Суд зазначив, що за загальним правилом за відсутності спору щодо того, з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти, суд може вирішити питання про залишення проживання дитини разом із матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу. У разі наявності такого спору між батьками суд повинен роз`яснити сторонам порядок вирішення питання про визначення місця проживання дитини.

Аналогічна позиція Верховного Суду міститься у постанові від 22 грудня 2021 року у справі № 339/143/20.

Отже, враховуючи, що позивач згодна на проживання дитини з відповідачем після розірвання шлюбу, а відповідач проти цього не заперечує і підтримує таку позицію позивача, що свідчить про відсутність спору між батьками дитини про місце її проживання на час розгляду цієї справи, суд вважає за можливе залишити проживати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після розірвання шлюбу разом з батьком ОСОБА_2 .

Судові витрати відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 12, 13, 76-81, 141, 258-259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 11 серпня 2012 року Лівобережним відділом державної реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї за актовим записом № 1179, - розірвати.

Після розірвання шлюбу малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити проживати із батьком ОСОБА_2 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_3 ).

Відповідач: ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_4 ).

Суддя Р. В. Котенко