Справа № 675/1929/24
Провадження № 2/675/211/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" квітня 2025 р. м. Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі :

головуючого судді Демчука П.В.,

з участю секретаря судового засідання Григор`євої О.С.

прокурора Шепетівської окружної прокуратури Шудри Ю.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізяслав справу за позовом першого заступника прокурора Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Ізяславської міської ради, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби,

В С Т А Н О В И В :

Перший заступник прокурора Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Ізяславської міської ради, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області звернувся до Ізяславського районного суду Хмельницької області з позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби. Позов обгрунтовано тим, що Шепетівською окружною прокуратурою в ході вивчення стану законності у сфері екологічного законодавства, в тому числі, щодо повноти та своєчасності відшкодування збитків, завданих навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби встановлено, що 20 березня 2024 року близько 17 год. 40 хв. на річці Горинь в с. Михнів Ізяславської міської ради Шепетівського району Хмельницької області ОСОБА_1 здійснив незаконний вилов водних біоресурсів, а саме: карася сріблястого в кількості 12 піт., загальною вагою 4,5 кг.

Відповідно до постанови Ізяславського районного суду Хмельницької області від 25 квітня 2024 року у справі № 675/582/24 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч,4 ст.85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Викладені обставини підтверджуються постановою Ізяславського районного суду від 25.04.2024 у справі № 675/582/24 відносно ОСОБА_1 , протоколом про адміністративне правопорушення № 010424 від 20.03.2024 р., розрахунком завданої шкоди № 10/24 від 03.04.2024 р., інформаціями Державного агенства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, Ізяславської міської ради, що додані до позовної заяви. Тому умисними протиправними діями ОСОБА_1 заподіяно шкоду рибному господарству України.

Постановою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 25 квітня 2024 року постановлено ОСОБА_1 визнати виним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20 (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (вісімдесят п`ять) грн. без конфіскації знаряддя лову вудки у кількості 1 шт.

Разом з тим, шкода, завдана навколишньому природному середовищу протиправними діями ОСОБА_1 в розмірі 18 972,00 гривень, станом на даний час залишається невідшкодованою.

Викладені обставини підтверджуються постановою Ізяславського районного суду від 25.04.2024 р. у справі № 675/582/24 відносно ОСОБА_1 , листом Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль), протоколом №010424 від 20.03.2024 р., актом зважування від 20.03.2024 р., розрахунком від 03.04.2024 р. № 10/24 розміру шкоди, завданої рибному господарству внаслідок порушення законодавства у сфері рибного господарства, охорони та відтворення водних біоресурсів.

Оскільки відповідач добровільно збитки не відшкодував, тому перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури звернувся до суду та просить суд стягнути з відповідача на користь держави 18 972 грн. збитків.

Ухвалою судді Ізяславського районного суду Хмельницької області від 03 січня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі. Постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

В судовому засіданні прокурор Шудра Ю.В. позовні вимоги підтримала, просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 заперечив щодо задоволення позовних вимог. В судовому засіданні пояснив, що ловив рибу на одну вудку, всю зловлену рибу у нього було вилучено, а оскільки риба була жива, то її відпущено у річку. Також просить суд зменшити розмір шкоди, оскільки він ніде не працює, є пенсіонером, отримує низьку пенсію.

Міський голова Ізяславської міської ради Хмельницької області надіслав на адресу суду заяву про слухання справи без участі їх представника.

Представник Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи.

Суд вважає за можливе справу розглянути у відсутності представника Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області та представника Ізяславської міської ради.

Враховуючи думку прокурора, заслухавши відповідача ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову.

Судом встановлено, що постановою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 25 квітня 2024 року постановлено ОСОБА_1 визнати виним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20 (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (вісімдесят п`ять) грн. без конфіскації знаряддя лову вудки у кількості 1 шт.

Листом Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль), встановлено, що збитки, завдані рибному господарству України незаконними діями ОСОБА_1 склали 18 972 грн. Розрахунок розміру шкоди проведено відповідно до постанови КМУ «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» від 29.09.2023 р. № 1042.

При цьому, як зазначив Верховний Суд у постанові від 10.01.2019 (справа

№ 541/307/17, провадження № 61-30797св18) при розгляді справ про відшкодування збитків, завданих державі внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, для відшкодування збитків за незаконне вилучення (добування) об`єктів тваринного світу навіть не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні.

У відповідності з вимогами ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, до кола судових документів, обов`язкових для суду, який розглядає справу про правові наслідки дій або бездіяльності особи, закон відносить також і постанову суду в справі про адміністративне правопорушення, яка має преюдиційний характер щодо питань, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до копії протоколу № 010424 про адміністративне правопорушення від 20.03.2024 р.: виявлені одна вудка та 12 карасів сріблястих, загальною вагою 4,5 кг., що виловлені більше добової норми вилову.

Згідно копії розрахунку від 03 квітня 2024 року № 10/24 розміру шкоди, завданої рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних біоресурсів, вид водних біоресурсів карась сріблястий; оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги (неоподатковуваного мінімуму доходів громадян) 93; гривень за 1 (один) екземпляр 1581,00 грн.; кількість одиниць 12 штук; Загальний розмір шкоди, завданої рибному господарству 18 972 грн., відповідно до такси для обчислення розміру відшкодування шкоди заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання), або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водних об`єктах України.

Відповідно до листа Ізяславської міської ради Хмельницької області № 1981/03-14 від 10.07.2024 р., встановлено, що Ізяславською міською радою не вживалися заходи щодо стягнення з гр. ОСОБА_1 18 972 грн. збитків, завданих навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби. До бюджету Ізяславської міської територіальної громади зазначена сума коштів не надходила.

На даний час, шкода, завдана навколишньому природному середовищу, ОСОБА_1 в сумі 18 972 грн. в добровільному порядку не відшкодована, що підтверджується листом Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль) тому вона підлягає стягненню в примусовому порядку.

Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шлейфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу.

Згідно ч.1 ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.

В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів (ч. 2 ст. 27 Закону України «Про тваринний світ»).

Статтею 34 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватись, зокрема: встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угрупувань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати, тощо.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в: порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу, тощо.

Відповідно до ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ст. 10, 63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.

Як зазначено у ч. 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ч. 1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» - порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Згідно ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу, тощо.

Як передбачено ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Зазначені норми також містяться у ч. 4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

Шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності (ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»).

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди.

За загальним правилом, встановленим в ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до п. 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства.

Відповідно до п. п. 8 п. 2 Розділу ІІІ Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700 (в чинній редакції) рибалки зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих Правил, у порядку та розмірах, визначених законодавством.

Відповідно до п. 17 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.1998 № 1126, застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства.

З урахуванням викладеного суд приходить до висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача шкоди, заподіяної порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

При цьому суд вважає за доцільне застосувати ч. 4 ст. 1193 ЦК України.

У відповідності з вимогами вказаної норми суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням кримінального правопорушення.

Суд враховує матеріальний стан відповідача, довідку про доходи за 2024 рік, його пенсійний вік, також те,, що відповідач ОСОБА_1 є учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС у 1986 році, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 (категорія 2). З урахуванням вказаних обставин, з огляду на те, що відповідач завдав шкоди адміністративним правопорушенням, суд зменшує розмір відшкодування завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів шкоди та визначає до стягнення з відповідача на користь позивача 3 000,00 грн.

З відповідача слід стягнути на користь позивача також витрати зі сплати судового збору в розмірі 3028 грн.

Керуючись ст.268 ЦПК України , суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 ) шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби в сумі 3000 грн., які зарахувати на рахунок Ізяславської міської ради UA 00022, код бюджетної класифікації доходу - 24062100, отримувач ГУК у Хмельницькій області/Ізяслав.мтг, код отримувача - 37971775.

В решті позову відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 ) на користь Хмельницької обласної прокуратури 3028 грн. у відшкодування сплаченого судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Хмельницького апеляційного суду через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому рішення не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Повне рішення суду складено 12 травня 2025 року.

Суддя П.В.Демчук