ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/944/25 Справа № 219/2271/17 Суддя у 1-й інстанції - Погрібна Н. М. Суддя у 2-й інстанції - Корчиста О. І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2025 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Корчистої О.І.

суддів: Бондар Я.М., Зубакової В.П.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в місті Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу №219/2271/17 за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 ,

на ухвалу Дружківського міського суду Донецької області від 10 вересня 2024 року,

встановив:

У червні 2024 року заявник звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду, в якому просить скасувати заочне рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 27.04.2017 року по справі №219/2271/17, 2/219/1981/2017 за позовом ПАТ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування заяви заявник посилалась на те, що 27.04.2017 року Артемівським міськрайонним судом Донецької області було винесено заочне рішення по справі №219/2271/17, 2/219/1981/2017 за позовом ПАТ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, про яке заявник дізналась 30.05.2024 р., отримавши копію вищевказаного заочного рішення суду поштовою кореспонденцією. При цьому, заявник не отримувала судових повісток, тобто, належним чином не була повідомлена про дату розгляду справи. Із заочним рішенням незгодна, оскільки, з періоду стягнення заборгованості вбачається строк позовної давності, про який вона не мала можливості заявити в суді, оскільки, рішення ухвалено у її відсутність, з розміром стягнутих відсотків не згодна, оскільки, процентна ставка в односторонньому порядку була збільшена, Умови та правила надання банківських послуг вона не підписувала, докази отримання нею кредитних коштів в сумі 2 600 гривень відсутні. Вважала, що судом не досліджувалися виписки з карткового рахунку, проте, було досліджено лише розрахунок заборгованості наданий позивачем, який не є належним доказом. Грошові кошти, які були отримані заявником було повернуто у повному обсязі. Крім того, заочне рішення суду заявник отримала лише 30.05.2024 р., тому, вважала цю причину поважною для поновлення строку звернення до суду з дійсною заявою.

Просила суд визнати причини пропуску для подачі заяви про перегляд заочного рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 27.04.2017 року по справі №219/2271/17 поважними та поновити строк.

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 10 вересня 2024 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі №219/2271/17 про поновлення строку на оскарження заочного рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 27 квітня 2017 року відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на невірне застосування судом першої інстанції норм матеріального та порушенням норм процесуального права, неповно з`ясовані усі фактичні обставини справи, не надано належної оцінки наявним в матеріалах справи доказам, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції обставинам справи, просить скасувати ухвалу Дружківського міського суду Донецької області від 10 вересня 2024 року у справі №219/2271/17 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зазначає, що судом першої інстанції відмовлено в задоволенні позовних вимог про поновлення пропущеного процесуального строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, що в свою чергу, унеможливлює розгляд заяви про перегляд заочного рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 27.04.2017 року по справі №219/2271/17.

Вважає, що належним доказом, який підтверджує дату отримання копії рішення суду, є рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, що підлягає поверненню відправнику, тобто, до Дружківського міського суду Донецької області.

Таким чином, підтвердженням отримання заявником 30 травня 2024 року заочного рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 27.04.2017 року по справі №219/2271/17 є рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (ідентифікатор 873), яке повернуто відправнику Дружківському міському суду, супровідний лист зазначеного суду про направлення відповідного рішення та заява ОСОБА_1 про надання копії заочного рішення, які належать до матеріалів справи, на що суд першої інстанції не звернув увагу, що призвело до ухвалення помилкового рішення про відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, та як наслідок, відмови суду в перегляді заочного рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 27.04.2017 року по справі №219/2271/17.

У відзиві на апеляційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк»просить залишити апеляційну скаргу на ухвалу Дружківського міського суду Донецької області від 10 вересня 2024 року у справі №219/2271/17 без задоволення, а ухвалу Дружківського міського суду Донецької області від 10 вересня 2024 року у справі №219/2271/17 - без змін, посилаючись на те, що відповідачем не доведено поважність причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення від 27.04.2017 року.

Частиною 3 статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Частиною 4 статті 19 ЦПК України передбачено, що спрощене провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Згідно ч.2, 3 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно ч.13 ст.7 ЦПК України, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог, доводів апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, за наступних підстав.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою стаття 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Ухвала суду першої інстанції не відповідає вказаним вимогам закону.

З матеріалів справи вбачається, що в провадженні Артемівського міськрайонного суду Донецької області перебувала цивільна справа № 219/2271/17, 2/219/1981/2017 за позовом Публічного акціонерного товариства «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Розпорядженням Голови Верховного суду України № 61 від 21.10.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Артемівський міськрайонний суд Донецької області)», змінено територіальну підсудність Артемівського міськрайонного суду Донецької області на Дружківський міський суд Донецької області.

Згідно інформації Дружківського міського суду Донецької області № 04-36/178/2024 від 11.06.2024 р. цивільна справа № 219/2271/17 за позовом Публічного акціонерного товариства «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором з Артемівського міськрайонного суду Донецької області до Дружківського міського суду Донецької області не передавалась.

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 01.07.2024 р. відновлено частково втрачене судове провадження в цивільній справі за унікальним номером 219/2271/17, номер провадження 2/219/1981/2017, за позовною заявою ПАТ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, а саме, заочне рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 27.04.2017 р. за позовом ПАТ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, з якого вбачається, що позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено частково. Вирішено стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» за кредитним договором б/н від 02.04.2010р. заборгованість в сумі 21 886,63 гривень, а саме: 1 984,23 гривень - заборгованість за кредитом; 19 902,40 гривень - заборгованість по процентам за користування кредитом та судовий збір у розмірі 1 309,76 гривень. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Як вбачається з копії паспорта серії НОМЕР_1 , виданого 23.05.2001 р. Артемівським РВ УМВС України в Донецькій області, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , є внутрішньо перемішеною особою та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується довідкою «1423- від 10.07.2023 р.

У зв`язку з тим, що матеріали цивільної справи було втрачено, інформація щодо направлення ОСОБА_1 судових повісток та заочного рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 27.04.2017 року відсутня.

Відмовляючи в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, суд першої інстанції виходив з того, що заявником не доведено, що нею було пропущено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення від 27.04.2017 р. з поважних причин.

Апеляційний суд не може погодитися з таким висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Глава 11 «Заочний розгляд справи» Розділу ІІІ «Позовне провадження» ЦПК України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення. Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених частиною першою статті 288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку (статті 284-288 ЦПК України).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (стаття 284 ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду заяви про перегляд заочного рішення).

Форму заяви про перегляд заочного рішення, вимоги до її змісту, підписання, додатків, кількості копій визначають частини перша сьома статті 285 ЦПК України. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього кодексу (частина восьма статті 285 ЦПК України), яка регламентує порядок залишення позовної заяви без руху та її повернення.

Цей припис треба розуміти як такий, який стосується невиконання саме тих вимог, що передбачені у частинах першій сьомій статті 285 ЦПК України. Якщо учасник справи оформив заяву про перегляд заочного рішення без дотримання саме вказаних вимог, тобто неналежно, до цієї заяви застосовуються положення статті 185 ЦПК України. В інших випадках її положення до заяви про перегляд заочного рішення незастосовні. Ухвалу про повернення такої заяви можна оскаржити в апеляційному порядку окремо від заочного рішення (пункт 22 частини першої статті 353 ЦПК України).

Прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви. Заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження (стаття 286 ЦПК України).

За змістом речення першого частини першої вказаної статті суд, зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає вимогам частин першої сьомої статті 285 ЦПК України, тобто є належно оформленою.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Отже, не у всіх випадках, коли до суду надійшли документи після спливу процесуального строку, ці документи слід залишати без розгляду. Так, якщо відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення поза межами встановлених частинами другою та третьою статті 284 ЦПК України строків, то це згідно з положеннями Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України не звільняє суд від обов`язку застосувати порядок, визначений у статті 287 ЦПК України, та постановити через пропуск строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ухвалу про залишення цієї заяви без задоволення, якщо немає підстав для задоволення заяви про поновлення відповідного строку.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або ж скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (частина третя статті 287 ЦПК України).

Оскільки кожну належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд зобов`язаний згідно з реченням першим частини першої статті 286 ЦПК України прийняти та невідкладно надіслати її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, то немає ґрунтовних підстав вважати, що визначений статтею 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний тільки до розгляду суті цієї заяви та незастосовний до розгляду на предмет дотримання строку її подання. Тому, оскільки спеціальне правове регулювання, передбачене Главою 11 Розділу ІІІ ЦПК України, охоплює порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку, то немає підстав відмовляти у прийнятті до розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у частині третій статті 287 ЦПК України. Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

З огляду на наведені приписи у випадку, якщо суд першої інстанції відмовив у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та з цієї причини залишив без задоволення останню, особа може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску такого строку. Передбачене у реченні другому частини четвертої статті 287 ЦПК України спеціальне правило про початок відліку строку на апеляційне оскарження заочного рішення застосовне лише до тих рішень, які суд ухвалив за правилами, що діють з 15 грудня 2017 року.

Подібні висновки викладено у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі № 214/5505/16, провадження № 14-74цс21.

Як вбачається з матеріалів справи, суд першої інстанції постановив ухвалу, якою відмовив у прийнятті до розгляду заяви про перегляд заочного рішення через відсутність підстав для поновлення строку на її подання.

Однак, у разі відмови у прийнятті до розгляду заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суд з цієї причини відмовляє у задоволенні такої заяви про перегляд. Тоді особа, яка її подала, може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску строку на подання заяви про перегляд цього рішення. Передбачене у реченні другому частини четвертої статті 287 ЦПК України спеціальне правило про початок відліку строку на апеляційне оскарження заочного рішення застосовне лише до тих рішень, які суд ухвалив за правилами, що діють з 15 грудня 2017 року.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, що судом першої інстанції було постановлено оскаржувану ухвалу з порушенням норм процесуального права, а тому ухвала суду підлягає скасуванню, на підставі п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, з направленням матеріалів цивільної справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно п.4 ч.1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: порушення норм процесуального чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Доводи апеляційної скарги є обґрунтованими, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

З огляду на те, що апеляційний суд дійшов висновку про скасування ухвали суду першої інстанції з направленням справи для продовження розгляду, то розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної скарги, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи згідно із загальними правилами, передбаченими процесуальним законом.

Керуючись ст. 367, 369, 374, 379, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дружківського міського суду Донецької області від 10 вересня 2024 року скасувати і направити справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Судді:

Повне судове рішення складено 12 травня 2025 року.

Головуючий О.І. Корчиста