Справа № 452/2876/23 Головуючий у 1 інстанції: Казан І.С.
Провадження № 22-ц/811/3744/23 Доповідач в 2-й інстанції: Шандра М. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: Шандри М.М.

суддів: Крайник Н.П., Левика Я.А.

секретаря: Чижа Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 14 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Рудківської міської ради Самбірського району Львівської області про встановлення факту, що має юридичне значення та визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИЛА:

12.07.2023 ОСОБА_4 та ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до Рудківської міської ради Самбірського району Львівської області, в якому просили встановити факт родинних відносин між позивачами та померлим ОСОБА_5 , рідним братом якого був батько позивачів ОСОБА_6 та визначити їм додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті дядька.

В обґрунтування позовних вимог покликалися на те, щоІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх дядько ОСОБА_5 , після смерті котрого відкрилась спадщина на належне йому майно. За життя ОСОБА_5 заповіту не склав, а тому позивачі будучи єдиними спадкоємцями майна дядька за законом, звернулися із заявами до нотаріуса про прийняття спадщини, проте їм було відмовлено на підставі пропущення встановленого законом строку для звернення за таким. Указаний строк вони пропустили із поважних причин, оскільки про смерть дядька їм не було відомо, вони випадково дізналися про це від сусідів, відтак причиною пропущення строку на прийняття спадщини є необізнаність спадкоємців про смерть спадкодавця, а тому позивачі мають намір успадкувати майно дядька.

Рішенням Сихівського районного суду м. Львова від 20 березня 2023 року позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - задоволено.

Встановлено юридичний факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є племінниками ОСОБА_5 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис №197, рідний брат котрого ОСОБА_6 , згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визначено ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які проживають у АДРЕСА_1 , - додатковий строк три місяці із дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті дядька ОСОБА_5 .

Рішення суду оскаржила ОСОБА_1 , яка не брала участі у справі.

В апеляційній скарзі посилається на незаконність та необґрунтованість рішення суду, порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Зазначає, що зі змісту судового рішення вбачається, що додатковий строк для прийняття спадщини позивачам визначено після смерті ОСОБА_5 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 . Однак, 02.09.2022 вона подала до Рудківської державної нотаріальної контори Львівської області заяву про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_5 , підпис на якій засвідчено приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Рубан С.С. Отже, вказаним судовим рішенням вирішено питання про її права щодо прийняття спадщини після смерті її дядька - ОСОБА_5 , оскільки фактично розширено коло спадкоємців, які мають право на прийняття спадщини, що має наслідком зменшення частки у спадщині.

Вказує, що судом не зазначено якими доказами підтверджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 . Відсутність порушення прав та інтересів інших осіб суд встановив виключно із заяви відповідача про визнання позову, однак не перевірив чи відповідають такі обставини дійсності.

Зазначає, що належним відповідачем у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємець, який прийняв спадщину, а у випадку відсутності такого спадкоємця відповідачем є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Всупереч наведеному, суд не перевірив факт відкриття спадкової справи за місцем відкриття спадщини, подання ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 та не залучив її до участі у справі в якості відповідача, чим позбавив можливості реалізувати принцип змагальності - доведення суду своїх аргументів, міркувань та надання доказів щодо відсутності підстав для встановлення додаткового строку позивачам для прийняття спадщини.

Звертає увагу на те, що спадкоємець, який подав заяву про прийняття спадщини, вважається таким, що спадщину прийняв, тому подана нею до нотаріуса заява від 02.09.2022 свідчить про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк.

Так, якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. В оскарженому рішенні суду не зазначено, на якій саме підставі визнано поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, натомість лише міститься посилання, що задоволення позову не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Такі мотиви суду першої інстанції свідчать про повну необґрунтованість судового рішення, оскільки суд не зазначив дійсних підстав, які перешкоджали позивачам у встановлений шестимісячний строк подати заяву про прийняття спадщини. Твердження позивачів, що вони не знали про смерть спадкодавця також не підтверджено жодними доказами.

Водночас, суд не зазначив у оскаржуваному рішенні про наявність перешкод у реалізації позивачами свого права на спадкування, оскільки рішення суду не містить посилання на нотаріальну відмову в оформленні спадкового майна позивачами з підстав відсутності доказів родинних зв`язків зі спадкодавцем, тому викладене судом твердження про необхідність встановлення юридичного факту для реалізації спадкових прав позивачів, суперечить фактичним обставинам справи.

Просить рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позову відмовити повністю та стягнути понесені судові витрати зі сплати судового збору.

У засіданні суду апеляційної інстанції представник ОСОБА_1 ОСОБА_7 скаргу підтримав, просив рішення скасувати та ухвалити нове, яким у задоволені позову відмовити повністю.

05.05.2025 представник ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ОСОБА_8 повторно подала заяву про відкладення справи, однак колегія суддів вважає причини неявки в судове засідання не поважними, а тому розгляд справи проводиться у її відсутності.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи, тому суд вважає за можливе проводити розгляд справи у їх відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скаргу слід задовольнити з таких підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що рішення суду таким вимогам не відповідає.

Судом апеляційної інстанції установлено, що ОСОБА_6 (батько позивачів) помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 22.09.2001 серії НОМЕР_2 (а.с. 11).

У відповіді на запит Самбірського міськрайонного суду, Рудківська державна нотаріальна контора Львівської області повідомила, що після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 із заявою про прийняття спадщини звернулися: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (а.с. 58).

02.09.2022 ОСОБА_1 подала до Рудківської державної нотаріальної контори Львівської області заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який є рідним братом батька заявниці (а.с. 98, 62 зворот).

На підставі поданої заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини, Рудківська державної нотаріальної контори Львівської області повідомила, що нею заведена спадкова справа №176/2022 (у спадковому реєстрі №69738453) щодо майна померлого ОСОБА_5 (а.с. 70 зворот).

02.02.2023 ОСОБА_2 подала до Рудківської державної нотаріальної контори Львівської області заяву про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва про право на спадщину, в якій зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 помер її дядько ОСОБА_5 . На день його смерті залишилось спадкове рухоме та нерухоме майно. Спадщину вона приймає. Іншими спадкоємцями, передбаченими ст.ст. 1261 1266 Цивільного кодексу України є племінники померлого - ОСОБА_9 , ОСОБА_1 та ОСОБА_10 . Пережилого з подружжя немає (а.с. 71).

02.02.2023 ОСОБА_3 подав до Рудківської державної нотаріальної контори Львівської області заяву про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва про право на спадщину, в якій зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 помер його дядько ОСОБА_5 . На день його смерті залишилось спадкове рухоме та нерухоме майно. Спадщину він приймає. Іншими спадкоємцями, передбаченими ст.ст. 1261 1266 Цивільного кодексу України є племінники померлого - ОСОБА_9 , ОСОБА_1 та ОСОБА_10 . Пережилого з подружжя немає (а.с. 74).

21.07.2023 ОСОБА_1 звернулася до Рудківської державної нотаріальної контори Львівської області зі заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на частки в праві власності на житловий будинок АДРЕСА_2 та приналежну до нього земельну ділянку, що належала померлому ОСОБА_6 . Спадщину прийняла, подавши заяву у шестимісячний термін з дня відкриття спадщини (а.с. 86).

03.08.2023 Рудківської державної нотаріальної контори Львівської області на заяву ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом повідомлено, що оскільки документи, що підтверджують право власності на 1/2 (одну другу) частку житлового будинку АДРЕСА_2 , яка належала ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 не надані, а також відсутній доказ родинних відносин між нею та померлим ОСОБА_5 , Рудківська державна нотаріальна контора Львівської області не може видати свідоцтво про право на спадщину на вищезгадане майно (а.с. 87 зворот).

Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 09.12.2024 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Рудківської міської ради Самбірського району Львівської області про встановлення факту, що має юридичне значення - задоволено. Встановлено факт родинних відносин, а саме, що громадянка України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є племінницею громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 205). Рішення суду не оскаржувалося.

Задовольняючи позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , суд першої інстанції виходив з того, що як установлено судом із заяви представника відповідача визнання ним позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому позивачам слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном три місяці, оскільки передбачений законом строк позивачі пропустили з поважної причини. Також для реалізації спадкових прав позивачам слід встановити юридичний факт родинної спорідненості із спадкодавцем.

Однак, з таким висновком колегія суддів не може погодитися, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1-2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

У статті 1270 ЦК України зазначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Статтею 1278 ЦК України передбачено, що частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Кожен із спадкоємців має право на виділ його частки в натурі.

Відповідно до ч. ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:

1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;

2) ці обставини визнані судом поважними.

Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року №6-1320цс17. З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження №61-39398св18).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) (435-15), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

З матеріалів справи вбачається, що після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , з заявою про прийняття спадщини звернулися: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , що підтверджується листом Рудківської державної нотаріальної контори Львівської області.

Суд першої інстанції не взяв до уваги факт подання ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 та не залучив ОСОБА_1 до участі у справі в якості відповідача, чим позбавив її можливості доведення суду своїх аргументів, міркувань та надання доказів щодо відсутності підстав для встановлення додаткового строку позивачам для прийняття спадщини.

Пред?явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті чи для закриття провадження у справі. За результатами розгляду справи суд відмовляє у позові до неналежного відповідача (пункт 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі N? 523/9076/16-ц, пункт 31.10 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц).

Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов?язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов?язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити його.

Відповідно до ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За таких обставин, рішення суду слід скасувати та постановити нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до ч. 13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Враховуючи, що суд апеляційної інстанції ухвалює нове рішення у справі, то з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 слід стягнути по 1610,40 грн судового збору за подання до суду апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 367, 368, п.2 ч.1 ст. 374, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргуОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 14 листопада 2023 року скасувати та постановити нову постанову.

У задоволенні позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Рудківської міської ради Самбірського району Львівської області про встановлення факту, що має юридичне значення та визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 по 1610,40 грн судового збору за подання до суду апеляційної скарги.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня ухвалення.

Повний текст постанови складено: 16.05.2025

Головуючий

Судді