П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2025 року місто Київ

справа № 761/7390/24

провадження № 22-ц/824/4743/2025

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М.

розглянув у порядку письмового провадження в місті Києві апеляційну скаргу особи, яка не брала участі у справі, - ОСОБА_1 , подану адвокатом Яценком Євгеном Олександровичем,

на ухвалу Шевченківського районного суду м.Києва від 28 серпня 2024 року, постановлену у складі судді Матвєєвої Ю.О.,

у справі за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію та зустрічним позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" про скасування рішення Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі", оформленого протоколом №225 від 14 березня 2023 року по розгляду акту про порушення №003140 від 16 січня 2023 року,-

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2024 року ПрАТ " ДТЕК Київські електромережі" звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за не обліковану електроенергію.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 28 серпня 2024 року прийнято до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов ОСОБА_2 до ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" про скасування рішення ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі", оформленого протоколом №225 від 14 березня 2023 року по розгляду акту про порушення №003140 від 1 січня 2023 року.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 28 серпня 2024 року зупинено провадження у цій справі до залучення до участі у справі правонаступника.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, представник особи, яка не брала участі у справі, - ОСОБА_1 - адвокат Яценко Є.О. подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. В апеляційній скарзі посилається на те, що ухвала постановлена судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги адвокат Яценко Є.О. зазначає, що відповідач за первісним позовом ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_1 є сином померлого ОСОБА_2 ..

11 листопада 2024 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Дяченком В.А. заведена спадкова справа №76/2024 на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Спадкоємцем на майно померлого є ОСОБА_1 , що підтверджується відповіддю приватного нотаріуса Дяченка В.А. від 20.11.2024 № 118/02-14.

Апелянт вважає помилковим висновок суду першої інстанції про те, що спірні правовідносини допускають правонаступництво. Зокрема, зазначає про те, що вартість необлікової електричної енергії є штрафними санкціями, які, як вид юридичної відповідальності, мають суто індивідуальний характер. Відповідно застосовані до ОСОБА_2 за життя штрафи, рішення щодо яких оформлено протоколом комісії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» з розгляду актів порушень і нарахувань, не можуть бути успадковані спадкоємцями за будь-яких обставин.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі" заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги, ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Відповідно до ч.3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 грудня 2024 року відкрито апеляційне провадження у справі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 травня 2025 року в складі колегії суддів справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Ухвала суду першої інстанції щодо зупинення провадження у справі віднесена до п. 14 ч. 1 ст. 353 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 369 ЦПК України з урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки із матеріалів справи не вбачається обставин, які б унеможливлювали розгляд справи без повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

За змістом ч. 1 ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Вказані норми процесуального закону встановлюють порядок та спосіб апеляційного оскарження судового рішення, який можливий у тому разі, коли суд вирішив питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не брали участі у справі.

У постанові від 27 листопада 2019 року у справі № 2- 4392/09, постанові від 16 жовтня 2019 року у справі № 638/21181/15-ц, постанові від 11 вересня 2019 року у справі № 705/2-1281/2010 Верховний Суд дійшов висновку, що особи, які не брали участь у справі, мають право оскаржити в апеляційному порядку лише ті судові рішення, які безпосередньо встановлюють, змінюють або припиняють права і обов`язки цих осіб. При цьому, на відміну від оскарження судового рішення учасниками справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності таких критеріїв: вирішення судом питання про її право, інтерес, обов`язок, при чому такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

У постанові Верховного Суду від 11 грудня 2019 року у справі № 1715/2798/12 також зазначається, що в залежності від того, чи вирішувалось судовим рішенням питання про права та обов`язки особи, яка його оскаржує, визначається право на оскарження такого рішення. Судове рішення, що оскаржується особою, яка не залучалась до розгляду справи, повинно безпосередньо впливати на обсяг прав та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення судом першої інстанції є заявник, або містити судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах.

Постановляючи оскаржувану ухвалу про зупинення провадження у справі, суд першої інстанції виходив із того, що оскільки після відкриття провадження у справі помер відповідач, а спірні правовідносини допускають правонаступництво, наявні, визначені п.1 ч. ст.251 ЦПК України, підстави для зупинення провадження у справі до залучення до участі у справі правонаступника чи законного представника (п.1 ч.1 ст.253 ЦПК України).

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Згідно з ч.1 ст.55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Таким чином, процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопоредника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

В основі процесуального правонаступництва лежить правонаступництво в матеріальному праві, яке настало після відкриття провадження в цивільній справі.

У статті 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У відповідності до ст.1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.

Предметом спору у цій справі є стягнення вартості необлікованої електричної енергії (вимоги за первісним позовом) та скасування рішення ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», оформленого протоколом № 225 від 14 березня 2023 року по розгляду акту про порушення № 003140 від 16 січня 2023 року ( вимоги за зустрічним позовом).

Правовідносини, що виникли між ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» та померлим ОСОБА_2 стосуються стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію.

Визначена комісією ДТЕК «Київські електромережі» вартість необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії не є штрафом, а є збитками.

Таким чином, виходячи з положень ст.1219 ЦК України, яка містить вичерпний перелік прав та обов`язків особи, які не входять до складу спадщини, вимоги щодо стягнення вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії є такими, що допускають правонаступництво.

За таких обставин висновок суду першої інстанції про те, що оскільки спірні правовідносини допускають правонаступництво, наявні підстави для зупинення провадження, що є обов`язком суду, є правильним.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують і не впливають на їх правильність, зводяться фактично до власного тлумачення апелянтом норм матеріального права.

Отже, оскаржувана ухвала суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм процесуального права, підстави для її скасування відсутні.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Яценком Євгеном Олександровичем, залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м.Києва від 28 серпня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус