справа № 619/4441/24
провадження № 2/619/81/25
РІШЕННЯ

іменем України

13 травня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Калиновської Л.В.,

за участю секретаря судового засідання Булах С.М.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дергачі матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Коробець Олена Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Так, в провадженні Дергачівського районного суду Харківської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Коробець Олена Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивач, ОСОБА_2 в позовній заяві просить суд визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовної заяви зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 . У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України №64/2022 в Україні ведено воєнний стан. З перших днів повномаштабного вторгнення росії в Україну, місто Харків знаходилося під постійними ракетними обстрілами, тому для збереження життя та здоров`я свого особистого та свого сина, позивач була вимушена виїхати за межі держави, де і перебувала до початку березня 2023 року. Після повернення із-за кордону, позивачці стало відомо, про смерть ОСОБА_5 , який є її кровним родичем. Також їй стало відомо, що ОСОБА_5 за життя склав заповіт, яким належну йому квартиру АДРЕСА_1 заповів ОСОБА_6 . Заповіт було посвідчено 01 липня 2011 року приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Маренич Г.П., за реєстровим номером № 1552. Позивачка вказує, що про існування вищезазначеного заповіту їй стало відомо випадково. 22 березня 2023 року, позивачка звернулася до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. стосовно прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , та у зв`язку з пропущенням строку для подачі заяви про прийняття спадщини, їй було рекомендовано звернутися до суду для вирішення цього питання.

Представник відповідача, ОСОБА_3 надано відзив на позовну заяву, відповідно до якого вказав, що відповідач ОСОБА_4 заперечує проти заявлених позовних вимог в повному обсязі, вважає їх необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. Вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відповідач ОСОБА_4 спільно проживала однією сім`єю з померлим ОСОБА_5 з 2008 року до моменту його смерті, організувала поховання ОСОБА_5 . 12.02.2022 ОСОБА_4 звернулася із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_5 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гончаренко Н.Ю. 15.07.2022 на підставі заяви ОСОБА_4 було заведено спадкову справу № 69/2022, яка в подальшому була передана приватному нотаріусу Харківського районного нотаріального округу Харківської області Харківської області Коробець О.М. за належним місцем відкриття спадщини. Померлому ОСОБА_5 на праві власності належала квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Листом № 35/01-16 від 23.01.2023 року приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. - ОСОБА_4 було відмовлено у видачі спадщини після померлого ОСОБА_5 . Відмова нотаріуса була мотивована тим, що неможливо встановити факт сімейних відносин між ОСОБА_4 та спадкодавцем ОСОБА_5 і рекомендовано звернутись до суду для вирішення цього питання. Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 28.02.2023 року по цивільній справі № 619/628/23 позов ОСОБА_4 було повністю задоволено.Встановлено факт проживання однією сім`єю ОСОБА_4 зі спадкодавцем ОСОБА_5 понад п`ять років до часу відкриття спадщини, у період з 2008 року по ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто по день смерті ОСОБА_5 . Визнано ОСОБА_4 спадкоємцем за законом четвертої черги спадкування після смерті ОСОБА_5 та визнано за нею право власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , загальна площа квартири - 42,10 кв.м. На вказане рішення суду позивачем ОСОБА_2 , в особі представника адвоката Петренко О.М., було подано апеляційну скаргу. Ухвалами Харківського апеляційного суду від 27.04.2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_1 на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 28.02.2023 та призначено справу до розгляду. Ухвалою Харківського апеляційного суду від 25.06.2024 року провадження по справі № 619/628/23 за позовом ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності було зупинено до набрання законної сили рішенням у справі № 619/4441/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Коробець О.М. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яка перебуває в провадженні Дергачівського районного суду Харківської області. Позивач ОСОБА_2 в якості обґрунтування позовних вимог зазначає, що їй до початку березня 2023 року не було відомо про смерть спадкодавця ОСОБА_5 і тільки після повернення із-за кордону їй стало відомо, що ОСОБА_5 , який був її кровним родичем помер.

Представник відповідача в наданому відзиві зазначив, що погоджується з твердженнями позивача ОСОБА_2 відносно того, що померлий ОСОБА_5 , дійсно був її кровним родичем. Позивач ОСОБА_7 є двоюрідною племінницею спадкодавця ОСОБА_5 , отже є спадкоємицею п`ятої черги спадкування за законом. Проте, твердження ОСОБА_2 відносно того, що їй до початку березня 2023 року нічого не було відомо про смерть ОСОБА_5 не відповідають дійсності. Позивач, ОСОБА_2 та відповідач ОСОБА_4 починаючи з 28.04.2022 по 25.09.2022 здійснювали листування у соціальній мережі, де відповідач ОСОБА_4 через свій обліковий запис повідомляла ОСОБА_2 про смерть ОСОБА_5 через наступне листування. Таким чином, позивачу ОСОБА_2 28.05.2022 було достеменно відомо про смерть спадкодавця ОСОБА_5 . Вважає, що позивачем ОСОБА_2 не надано до суду належних, допустимих та достовірних доказів на підтвердження тих обставин, що вона не мала можливості реалізувати у встановлений законом строк своє право на прийняття спадщини після померлого ОСОБА_5 . Крім того, позивач ОСОБА_2 зазначає, що вона взагалі не була обізнана про існування заповіту і це є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Проте необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини тільки для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або іншої черги спадкоємців, які набували право на спадкування за законом. Оскільки позивач ОСОБА_2 є кровним родичем спадкодавця ОСОБА_5 , є його двоюрідною племінницею та спадкоємцем за законом п`ятої черги спадкування, а заповіт в даному випадку не є єдиною підставою спадкування, представник відповідача вважає, що у цій справі необізнаність ОСОБА_2 про наявність заповіту не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Надання додаткового строку для прийняття спадщини позивачу ОСОБА_2 буде порушенням правової визначеності як елемента верховенства права та буде незаконним втручанням у права відповідача ОСОБА_4 як спадкоємця четвертої черги спадкування за законом, яка добросовісно реалізувала власні цивільні права та прийняла спадщину після померлого ОСОБА_5 у передбачений законом шестимісячний строк. Просив відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 04.07.2024 відкрито провадження у справі в порядку загального провадження (суддя Остропілець Є.Р.).

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 26.09.2024 клопотання представника відповідача ОСОБА_3 задоволено; витребувано у приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М., яка знаходиться за адресою: 62302, Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, вул. Сумський шлях, буд. 159, в якості письмових доказів по справі: - інформацію хто звертався до Приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець Олени Миколаївни з заявами про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; - належним чином завірені копії спадкової справи № 69/2022 (№ 69477263 у спадковому реєстрі), заведеної Приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_8 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

10.10.2024 на виконання ухвали від 26.09.2024 приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. надані витребувані судом докази.

19.11.2024 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, у зв`язку зі звільненням у відставку судді ОСОБА_9 , цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Коробець Олена Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини розподілена головуючому судді Калиновській Л.В.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 25.11.2024 призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 04.02.2025 закрито підготовче провадження та призначено до розгляду по суті цивільну справу за позовом ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини; клопотання представника відповідача, ОСОБА_3 про виклик у судове засідання в якості свідків: ОСОБА_10 та ОСОБА_11 задоволено.

Позивач ОСОБА_2 в судовому засіданні просила позов задовольнити, з підстав, що зазначені в позовній заяві.

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні просила визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Представник відповідача ОСОБА_3 , заперечував проти задоволення позову та просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на зазначене у відзиві.

Третя особа - приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. просила розглянути справу на підставі інформації, наявної в матеріалах справи, винести рішення на розсуд суду.

Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Як встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 50 років помер ОСОБА_5 , про що Малоданилівською селищною радою Харківського району Харківської області зроблено відповідний актовий запис №76 від 18 червня 2022 року.

Відповідно до статей 1216, 1217ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Позивач, ОСОБА_2 вказує, що померлий ОСОБА_5 є її кровним родичем. Проти вказаного не заперечує відповідач, та у письмовому відзиві представник відповідача зазначає ОСОБА_2 є двоюрідною племінницею ОСОБА_5 .

Матеріали справи свідчать, що 01 липня 2011 року ОСОБА_5 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Маренич Г.П., згідно якого належну йому квартиру АДРЕСА_1 заповідав ОСОБА_12 .

Згідно свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 , 02.04.2016 ОСОБА_12 зареєструвала шлюб з ОСОБА_13 , змінивши прізвище після державної реєстрації шлюбу на « ОСОБА_14 ».

Частина 1 статті 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Як вбачається з ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно ч.1, ч.3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Так, у визначений законом строк позивачка не звернулася до нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини.

22 березня 2023 року, позивачка звернулася до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. стосовно прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , та у зв`язку з пропущенням строку для подачі заяви про прийняття спадщини, їй було відмовлено та рекомендовано звернутися до суду для вирішення цього питання.

Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини позивачка, ОСОБА_2 зазначає, що у зв`язку з вторгненням РФ в Україну та введення воєнного стану, постійними обстрілами вона вимушена була з дитиною виїхати за межі України і повернулася на початку березня 2023 року, коли дізналася і про смерть ОСОБА_5 та наявність заповіту на її ім`я.

Листом 18.12.2023 Головного центру обробки спеціальної інформації ДПС України надано інформацію щодо перетинання державного кордону України у період з 24.02.2022 по 24.11.2023 громадянкою ОСОБА_2 , згідно якої ОСОБА_2 05.03.2023 о 14 год. 57 хв. перетнула державний кордон України (в`їзд) в пункті пропуску Ягодин.

Вказане також підтверджується роздрукованими квитками на ім`я ОСОБА_2 .

Вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою.

Перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть (EAST WEST ALLIANCE LIMITED v. UKRAINE, № 19336/04, § 166-168, ЄСПЛ, від 23 січня 2014 року).

Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Проте, законодавство не встановлює конкретного переліку поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, і такі причини оцінюються судом на власний розсуд в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.

Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Рішення суду може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Так, суд вважає поважними наведені позивачкою, ОСОБА_2 причини пропуску строку подачі заяви для прийняття спадщини. Вказані обставини, на думку суду, перешкодили позивачу, як спадкоємцю, вчасно звернутись із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Відмова позивачці у наданні строку для вступу у спадщину буде непропорційним втручанням у її право на отримання у власність спадкового майна.

При цьому суд зазначає, що позивачка в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Враховуючи, що позивачка вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини через наявні об`єктивні обставини, тому причини, через які вона пропустила строк для прийняття спадщини, суд визнає поважними.

Таким чином, з метою недопущення порушення спадкових прав позивачки, ОСОБА_2 та відповідно відновлення її законних прав як спадкоємця, що відповідатиме верховенству права, суд вважає за необхідне визначити позивачу строк терміном один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили, як про це просила у пред`явленому позові, що буде достатнім строком для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Доводи представника відповідача не є достатніми, належними та не спростовують висновків суду, зазначених в цьому судовому рішенні, їх дослідження та оцінка судом не надала можливості встановити обставини, які б були підставою для ухвалення будь-якого іншого судового рішення.

За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до частини 1, 6 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, та враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, а позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, суд прийшов до висновку, що вказаний позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 11, 12, 13, 81, 89, 209, 247, 258, 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Коробець Олена Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном один місяць з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне ім`я (найменування) позивача та відповідача:

позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ;

відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_3 ;

третя особа: Приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Кобець Олена Миколаївна, адреса: Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, вул. Сумський шлях, б.159.

Повний текст рішення виготовлено 14.05.2025.

Суддя Л. В. Калиновська