Справа № 713/654/25
Провадження №2/713/290/25
УХВАЛА

іменем України

14.05.2025 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Пилип`юк І.В. розглянувши клопотання представника відповідачки адвоката Шеремети Ігоря Степановича, про участь в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду у судових засіданнях по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів на неповнолітніх дітей,

УСТАНОВИВ:

27.02.2025 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , про стягнення аліментів на неповнолітніх дітей.

Судове засідання призначено на 11.20 год. 20.05.2025 року.

14.05.2025 року представник відповідачки адвокат Шеремета І.С. надіслав на електронну адресу суду клопотання про його участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, а саме за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку, яке обґрунтоване віддаленістю суду.

Розглянувши клопотання представника відповідачки суд дійшов таких висновків.

Згідно з ч.ч.1-4 ст.212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

З огляду на зазначені положення чинного законодавства, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає цивільну справу.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що для участі особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів встановлено певні умови, дотримання яких направлене на забезпечення технічної та організаційної можливості проведення судового засідання в режимі відеоконференції (реєстрація особи на сайті відеоконференцзв`язку vkz.court.gov.ua, подача відповідної заяви не пізніше, ніж за п`ять днів до судового засідання, обов`язкове направлення такої заяви іншим учасникам справи, наявність у суду технічної можливості (обладнання та можливості його використання у визначений день і час).

Клопотання представника відповідачки про участь у судових засіданнях по даній справі у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів частково відповідає наведеним вимогам закону, оскільки:

- подане з дотриманням встановлених законом строків;

- до нього не додано доказів надіслання його копії іншим учасникам справи.

Тому суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання представника відповідачки необхідно відмовити.

У статті 183 ЦПК України закріплено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до ч.6 ст.14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Судом установлено, що адвокат Шеремета І.С. не вказав про наявність в нього електронного кабінету ЄСІКС, однак до клопотання додав протокол створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису, проте такий підпис був учинений без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Тобто, клопотання представника відповідачки адвоката Шеремета І.С. про участь в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду надіслано адвокатом електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд».

Отже представник відповідачки адвокат Шеремета І.С. використав спосіб звернення до суду, не передбачений чинним процесуальним законодавством.

З урахуванням наведеного, подане клопотання представника відповідачки суд повертає без розгляду.

Така позиція суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 12.02.2025 року по справі №944/6062/23.

Керуючись ст.ст.14, 183, 212, 258, 260-261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідачки адвоката Шеремети Ігоря Степановича, про участь в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду у судових засіданнях по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів на неповнолітніх дітей повернути без розгляду.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Іван ПИЛИП`ЮК