Справа № 758/4848/24
Провадження № 6/758/191/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2025 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі

головуючого - судді Ларіонової Н. М. ,

при секретарі судового засідання Оболонської Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду від 10.04.2025 р. у справі № 758/4848/24 за позовом Акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

В травні 2025 р. ОСОБА_1 звернулася до районного суду із заявою, в якій просить відстрочити виконання рішення Подільського районного суду м. Києва від 10.04.2025 р. у справі № 758/4848/24, а саме: сплатити суму заборгованості у розмірі 158 575,7 грн та судовий збір у розмірі 1 211,20 грн на користь Акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» з розстрочкою на 24 місяці шляхом щомісячної сплати рівними частинами у розмірі 6 358 грн.

Заява мотивована тим, що рішенням Подільського районного суду м.Києва від 10.04.2025 р. стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» заборгованість по кредитному договору №101 від 19.08.2020 р. в сумі 72 248,93 грн, заборгованість по кредитному договору №001 від 21.02.2022 в сумі 86 326,77 грн, а всього в розмірі 158 575,7 грн. В обґрунтування заяви зазначає, що не має жодного джерела доходу, що підтверджується формами довідок ОК-5, у зв`язку зі цим у неї складне матеріальне становище, що є наявними обставини, що істотно ускладнює виконання рішення суду, просить заяву задовольнити.

До початку судового засідання відповідач ОСОБА_1 подала заяву, в якій просила заяву задовільнити в повному обсязі та розглянути у її відсутність.

Представник позивача, будучи повідомленим про день, час та місце розгляду справи належним чином, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, а тому на підставі ч. 2 ст. 435 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає заяву у його відсутності.

Суд дослідивши матеріали заяви та матеріали справи, дійшов таких висновків.

Встановлено, що рішенням Подільського районного суду м.Києва від 10.04.2025 р. стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» заборгованість по кредитному договору №101 від 19.08.2020 р. в сумі 72 248,93 грн, заборгованість по кредитному договору №001 від 21.02.2022 в сумі 86 326,77 грн, а всього в розмірі 158 575,7 грн.

Тим самим, 11.05.2025 р. вищевказане рішення набрало законної сили.

Згідно ч.1 ст.435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення.

Отже, за правилами інстанційної юрисдикції питання про відстрочення виконання рішення суду належить до повноважень суду першої інстанції (незалежно від того, що судом апеляційної інстанції прийнято рішення про задоволення позову у даній цивільній справі).

Відповідно до п.3 ст. 435 ЦПК України, підставою для розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Частиною 4 статті 435 ЦПК України визначено, що вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом.

Рішенням Суду у справі Глоба проти України №15729/07 від 05.07.2012 суд повторює, що пункт 1 статті 6 Конвенції, inter alia (серед іншого), захищає виконання остаточних судових рішень, які у державах, що визнали верховенство права, не можуть залишатися невиконаними на шкоду одній зі сторін. Відповідно виконанню судового рішення не можна перешкоджати, відмовляти у виконанні або надмірно його затримувати. Держава зобов`язана організувати систему виконання судових рішень, яка буде ефективною як за законодавством, так і на практиці. Також Суд зазначає, що саме на державу покладається обов`язок вжиття у межах її компетенції усіх необхідних кроків для того, щоб виконати остаточне рішення суду та, діючи таким чином, забезпечити ефективне залучення усього її апарату. Не зробивши цього, вона не виконає вимоги, що містяться у пункті 1 статті 6 Конвенції.

Запроваджений процесуальними нормами права механізм розстрочення або відстрочення виконання судового рішення є винятковою мірою, який спрямований на досягнення кінцевої мети судового розгляду виконання ухваленого судом рішення.

Отже, питання щодо надання розстрочки виконання рішення суду повинно вирішуватися цивільними судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 27.02.2019 у справі №796/43/2018, який зазначив, що вирішуючи питання щодо можливості розстрочення виконання рішення, суд повинен ураховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини. Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.06.2021 у справі №9901/598/19.

Постановою Верховного Суду від 21.02.2019 у справі № 2-54/08 зазначено про те, що Відстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо відстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; наявність підстави для відтермінування має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання відстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Отже, розстрочення виконання рішення суду - це розподіл виконання рішення на частини, що підлягають виконанню протягом певного періоду часу або через певні періоди часу, що призводять до перенесення строку виконання рішення на пізніші періоди, зокрема, полягає в розподілі належних до сплати сум платежу на певні частини із встановленням конкретного строку для виконання кожної з визначених частин рішення.

Наданою стороною відповідача копії довідки форми ОК-5 від 21.04.2025 р. підтверджено важкий фінансовий стан ОСОБА_1 ..

Крім того, відповідачка зазначила, що кошти витрачає на ліки, має хворого батька, здійснює оплату комунальних послуг та інші побутові потреби.

Відповідно до п.5 ст. 435 ЦПК України розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення.

Стягнута з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором № №101 від 19.08.2020 р. в сумі 72 248,93 грн, заборгованість по кредитному договору №001 від 21.02.2022 в сумі 86 326,77 грн, а всього в розмірі 158 575,7 грн., є значною на теперішній час для ОСОБА_1 .

Таким чином, враховуючи положення процесуального законодавства та встановлені обставини з цього питання, а саме відповідач ОСОБА_1 має важке матеріальне становище, яке є тими обставинами, що ускладнюють виконання рішення суду, а відтак суд прийшов до переконання про те, що необхідно розстрочити виконання рішення суду від 10.04.2025 р. у справі № 758/4848/24 за позовом Акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» заборгованість по кредитному договору №101 від 19.08.2020 р. в сумі 72 248,93 грн, заборгованість по кредитному договору №001 від 21.02.2022 в сумі 86 326,77 грн, а всього в розмірі 158 575,7 грн., з моменту набрання ухвали суду щодо розстрочки виконання рішення суду законної сили, строком до одного року (12 місяців), із щомісячним погашенням суми витрат у розмірі 13 215,0 грн., а заяву відповідача ОСОБА_1 задовольнити.

Вказані обставини дають суду підстави дійти висновку про задоволення заяви про розстрочення виконання судового рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.258-260, 261, 353, 354, 435 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Заяву відповідача ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду від 10.04.2025 р. у справі № 758/4848/24 за позовом Акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, - задовольнити.

Розстрочити виконання рішення суду від 10.04.2025 р. у справі № 758/4848/24 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» заборгованість по кредитному договору №101 від 19.08.2020 р. в сумі 72 248,93 грн, заборгованість по кредитному договору №001 від 21.02.2022 в сумі 86 326,77 грн, а всього в розмірі 158 575,7 грн, з моменту набрання ухвали суду щодо розстрочки виконання рішення суду законної сили, строком до одного року (12 місяців), із щомісячним погашенням суми витрат у розмірі 13 215,0 грн.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду з подачею апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 14.05.2024.

Суддя Н. М. Ларіонова