_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-с/947/123/25
УХВАЛА

про повернення заяви про скасування судового наказу

19.05.2025 року

суддя Київського районного суду м. Одеси Куриленко О.М. розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 28 червня 2023 року, виданого Київським районним судом м. Одеси про стягнення з ОСОБА_1 на корить Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Вузівський» заборгованості за надані житлово-комунальні послуги,

В С Т А Н О В И В:

15 травня 2025 року, до канцелярії суду, представник заявника звернувся з заявою в якій просить: відстрочити сплату судового збору; скасувати судовий наказ Київського районного суду м. Одеси від 05.04.2024 року про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги у розмірі 897,84 гривень та допустити поворот виконання судового наказу.

Суддя, ознайомившись з матеріалами справи, з заявою про скасування судового наказу та додатками до неї вважає, що заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Згідно зі ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

До заяви про скасування судового наказу додаються: документ, що підтверджує сплату судового збору; документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті (ч. 5 ст. 170 ЦПК України).

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Пп. 4-2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір у розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет України на 2025 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць 3028,00 грн.

Отже, розмір судового збору за подання до суду заяви про скасування судового наказу становить 151 грн. 40 коп. (3028,00 грн. х 0,05 = 151,40 грн.).

У порушення вимог ч. 5 ст. 170 ЦПК України ОСОБА_1 до заяви про скасування судового наказу не додала документ, що підтверджує сплату судового збору. Заявниця просить відстрочити сплату судового збору. Однак, жодних доказів на підтвердження неможливості сплати нею судового збору заявник не надала.

Підстави звільнення від сплати судового збору наведені у ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Заявниця не надала жодних доказів на підтвердження наявності у неї підстав бути звільненою від сплати судового збору.

Суд звертає увагу, що у відповідності до ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, якщо матеріальне становище заявниці не дозволяє їй сплатити судовий збір у розмірі 151,40 грн., вона разом з відповідним клопотанням має надати суду докази, що такий розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік.

Ураховуючи, що до заяви про скасування судового наказу не додано документ, що підтверджує сплату судового збору, а підстав для відстрочення заявниці сплати судового збору суд не вбачає, суд уважає, що така заява є неналежно оформленою, тому разом з доданими до неї документами підлягає поверненню заявниці без розгляду на підставі ч. 6 ст. 170 ЦПК України.

При цьому, заявниця не позбавляється права повторно звернутися до суду за умови оформлення заяви про скасування судового наказу у відповідності до вимог ст. 170 ЦПК України, сплати судового збору за скасування судового наказу або ж подання обґрунтованого клопотання про звільнення від сплати судового збору з відповідними підтверджуючими документами.

На підставі наведеного, керуючись ст. 170, 171, 258-261, 353 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 28 червня 2023 року, виданого Київським районним судом м. Одеси про стягнення з ОСОБА_1 на корить Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Вузівський» заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, - повернути без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Куриленко О. М.