ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2959/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про закриття провадження у справі

"09" травня 2025 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Якусика О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про солідарне стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2024 року адвокат Вус Андрій Петрович в інтересах Акціонерного товариства «Кредобанк» звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про солідарне стягнення заборгованості в розмірі 142 270,59 грн.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 вересня 2024 року позовну заяву було передано для розгляду судді Якусику О.В.

16 вересня 2024 року на запит суду у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України надійшла інформація щодо зареєстрованого місця проживання відповідачів.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 23 вересня 2024 року відкрито провадження у справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

28 квітня 2025 року представник позивача - адвокат Вус Андрій Петрович подав заяву про закриття провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частинами другою-третьою цієї статті встановлено, що суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. До основних засад (принципів) цивільного судочинства належить, зокрема, диспозитивність.

Як передбачено частинами першою, третьою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Під предметом спору розуміється об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Предмет позову розуміють як певну матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

З огляду на викладене відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або спірні питання врегульовано самими сторонами.

Як зазначає позивач, спір між Акціонерним товариством «Кредобанк» та ОСОБА_1 , ОСОБА_2 врегульовано сторонами.

Враховуючи, що сторонами самостійно врегульовано спір, суд дійшов висновку про відсутність предмета спору у цій справі, у зв`язку з чим провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись статтями 255, 256, 258, 260, 353, 352-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Провадження у справі № 753/17475/24 за позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про солідарне стягнення заборгованості - закрити.

Роз`яснити, що повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання;

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Якусик