Р. С. З. № 60
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

15 травня 2025 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області А. І. Костенко, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 до Буцької селищної ради с-ще Буки Уманського району Черкаської області про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача звернувся в суд з позовом до відповідача про визнання права власності на спадкове майно.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла хрещена тітка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі - Позивач) ОСОБА_3 , про що 13 квітня 2012 року виконавчим комітетом Русалівської сільської ради Маньківського району Черкаської області складено актовий запис № 6, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 03 квітня 2025 року яке видано повторно. За життя ОСОБА_3 залишила заповіт, яким на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: Земельну ділянку яка належала їй на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ІІ ЧР № 026318 виданий на підставі рішення № 211 від 12 липня 1996 року заповіла хрещеному ОСОБА_1 . Вищевказаний заповіт був складений 12 травня 2003 року, зареєстрований в реєстрі за № 28 та посвідчений секретарем Русалівської сільської ради Маньківського району Черкаської області. Даний заповіт на день смерті спадкодавця не скасований та не змінений. У Позивача відсутній як оригінал сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ІІ ЧР № 026318 виданий на підставі рішення № 211 від 12 липня 1996 року так і його копія. Разом із тим, у Позивача наявна копія державного акта на право власності на земельну ділянку серія ЧР № 020535, оригінал відсутній. Відповідно до даного державного акта площа земельної ділянки становить 2,89 га, кадастровий номер :02:001:0307. Так, даний державний акт було видано на підставі рішення Русалівської сільської ради від 16 квітня 2003 року № 6-6. Представником позивача направлено адвокатський запит до Архівного відділу Уманської РДА із метою отримати копію рішення Русалівської сільської ради від 16 квітня 2003 року № 6-6. 21 лютого 2025 року Архівний відділ Уманської РДА на адвокатський запит надав архівний витяг із книги протоколів V-X сесій сільської ради 4 скликання. Так, згідно даного архівного витягу стало відомо, що відповідно до рішення Русалівської сільської ради № 6-6 від 16 квітня 2003 року про уповноваження сільського голови та створення комісії по розподілу земельних ділянок між власниками сертифікатів на земельні частки (паї) та про передачу в натурі земельних часток (паїв), за яким вирішила: 1. Передати у натурі земельні частки/паї/ загальною площею 854,77 га ріллі у фізичних гектарах слідуючим громадянам: ОСОБА_3 земельну ділянку, площею 2,89 га; 2. Доручити Черкаському Філіалу Інституту Землеустрою заповнити державні акти на право приватної власності на землю; 3. Громадянам, які отримали земельні частки (паї) в натурі повернути сертифікати на право на земельну частку (пай) до районної державної адміністрації. Отже, на підставі наявного у померлої ОСОБА_3 сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ІІ ЧР № 026318 який виданий на підставі рішення № 211 від 12 липня 1996 року її було видано державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЧР № 020535 та присвоєно кадастровий номер :02:001:0307. З метою отримання технічної документації по переоформленню державного акта на право приватної власності на землю площею 2,89 га, кадастровий номер :02:001:0307 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належить ОСОБА_3 та знаходиться у адміністративних межах Русалівської сільської ради було надіслано адвокатський запит на Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області. 12.03.2025 року Головним управлінням Держгеокадастру у Черкаській області було надіслано відповідь, у якій зазначено, що за інформацією Відділу № 3 Управління забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин Головного управління технічна документація на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0307 у місцевому фонді документації із землеустрою та оцінки земель Відділу № 3 відсутня. У подальшому, 23.04.2025 року Позивач звернувся до державного нотаріуса Маньківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом на земельну ділянку площею 2,89 га, передану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована в межах Русалівської сільської ради Уманського району Черкаської області, яка належала тітці - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно листа № 357/02-31 від 21.04.2025 року державний нотаріус Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., направила Позивачу Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24.04.2025 року. Постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії вмотивована тим, що оскільки ОСОБА_1 у встановлений законом строк не було подано заяву про прийняття спадщини після смерті тітки - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , як це вимагає стаття 1269 п. 1 та стаття 1270 п. 1 Цивільного кодексу України, а саме: спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк, з часу відкриття спадщини, не було пред`явлено доказів родинних та інших відносин зі спадкодавцем, факту перебування на утримані, як це вимагає пункт 4.2. та пункт 4.3 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, а саме: доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних відносин та інших відносин, факт перебування на утриманні підтверджується рішенням суду, що набрало законної сили, про встановлення факту перебування непрацездатної чи неповнолітньої особи на утриманні та не було пред`явлено правовстановлюючий документ на земельну ділянку, як це вимагає пункт 4.16 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, а саме: видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві. Отже, саме Позивач є спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 , що підтверджується заповітом та постановою нотаріуса. У подальшому, на адресу Головного управління держгеокадастру у Черкаській області направлено адвокатський запит із метою отримання інформації щодо видачі державного акта на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ІІ ЧР № 026318 який виданий на підставі рішення № 211 від 12 липня 1996 року. Із отриманої відповіді стало відомо, що згідно книг реєстрації державних актів на право приватної власності, Книг реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі станом на 31.12.2012 року на земельну ділянку площею 2,89 га з кадастровим номером :02:001:0307 на ім`я ОСОБА_3 за адресою с. Русалівка, Уманського (колишнього Маньківського) району Черкаської області наявний запис щодо реєстрації Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЧР № 020535, виданий на підставі рішення Русалівської сільської ради від 16 квітня 2003 року № 6-6, зареєстрований у Книзі записів державної реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди за № 281. Отже, дійсно, на підставі наявного у померлої ОСОБА_3 сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ІІ ЧР № 026318 який виданий на підставі рішення № 211 від 12 липня 1996 року її було видано державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЧР № 020535 та присвоєно кадастровий номер :02:001:0307. У Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та в Державному реєстрі іпотек, відомості щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:0307 відсутні, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна. Інформація про вищезазначену земельну ділянку підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 29.04.2025 р., № НВ-02. Згідно витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ025, виданого 29.04.2025 року створеного за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру земельна ділянка (к/н :02:001:0307) з цільовим призначенням: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва що розташована за межами населеного пункту, а саме у адміністративних межах Русалівської сільської ради зареєстрована відділом у Маньківському районі Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області 27 серпня 2010 року. Відомості про обмеження у використанні земельної ділянки, встановлені Порядком ведення Державного земельного кадастру, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051, не зареєстровані. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки згідно даного витягу становить 144 275,51 грн. У даній ситуації яка склалася вважає, що за своїм змістом розпорядження спадкодавця було спрямоване на те, щоб заповісти Позивачу земельну ділянку, на яку у спадкодавця на момент складання заповіту було право, підтверджене сертифікатом. Однак, пізніше, коли спадкодавець отримав на підставі сертифікату державний акт на право власності на земельну ділянку, він не вніс до заповіту відповідних змін, не будучи обізнаним у суттєвості різниці між поняттями земельна частка (пай) та земельна ділянка, розуміючи їх як одне й те саме. Фактично в заповіті та в державному акті на право власності на земельну ділянку йдеться мова про одну й ту саму земельну ділянку, розміри якої були уточнені в процесі виготовлення технічної документації для видачі державного акта на право власності на земельну ділянку, що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/424/25 за позовом ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 до Буцької селищної ради с-ще Буки Уманського району Черкаської області про визнання права власності на спадкове майно.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 28 травня 2025 року о 09 годині 45 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, с-ще Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 28 травня 2025 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 28 травня 2025 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А. І. Костенко