Справа № 686/6589/24
Провадження № 2/686/801/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2025 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області

в складі : головуючого судді Заворотної О.Л.,

секретаря судового засідання Д`яковича О.О.

з участю відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хмельницький цивільну справу за позовом Комунального підприємства «Управляюча муніципальна компанія «Центральна» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

В березні 2024 року КП УМК «Центральна» звернулось з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиті послуги з управління житловим будинком, в обґрунтування якого вказало, що КП УМК «Центральна» надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, відповідач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 та користувачем (споживачем) цих послуг. Однак, відповідач не сплачує вартість отриманих послуг позивача в повному обсязі, внаслідок чого в період з 01.10.2019 по 01.03.2024, заборгованість боржника перед КП УМК «Центральна» складає 13 252 грн. 09 коп.

У зв`язку з наведеним, позивач просить суд стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за спожиті послуги в сумі 13 252 грн. 09 коп. та сплачений судовий збір в сумі 3 028 грн.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав заяву про слухання справи без його участі, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити в повному обсязі.

Відповідач в судовому засіданні позов не визнав, надав письмові пояснення, в яких вказав, що з осені 2003 року він являється інвалідом війни ІІ групи і користується пільгою по оплаті житлово-комунальних послуг в розмірі 100%. Держава на протязі 20 років через соціальну службу виконувала свої обов`язки по відшкодуванню виплат на житлово-комунальні послуги. В 2019 році змінилось законодавство в порядку черговості відшкодування. Пріоритетом поставили опалення, гаряче водопостачання, газ, холодна вода, електрика, а послуги ЖЕКів віднесли в кінець. Почались утворюватись борги. До них він жодного відношення не мав, тому, що не був розпорядником коштів. В результаті заборгованість росла, начальник ЖЕКу ставив йому вимогу, щоб він заплатив борг в державу сам. Він більше 8 разів приходив в ЖЕК та пояснював, що це не його борг і він своєчасно сплачує за лишні метри на які не діє пільга, про що є відповідні квитанції про сплату в розрахунковій книжці, яка видана йому УМК «Центральна». З 01.01.2023 гроші пільговикам почали надходити на їх рахунки, а вже самі пільговики сплачували за послуги в повному обсязі. В нього сума за місяць була в розмірі 513 грн., яку він сумлінно сплачував 4 місяці і 9 днів, про що свідчать квитанції. Кожного місяця від УМК «Центральна» йому приходило повідомлення про сплату боргу. В травні місяці знову надійшло повідомлення про борг, тому 9 травня він написав заяву про розірвання договору з УМК «Центральна», просить в позові відмовити.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши та оцінивши докази у справі, встановив наступні обставини справи та відповідні правовідносини.

Відповідно до ст.5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до житлово-комунальних послуг належать: 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, якщо прибудинкова територія, за даними Державного земельного кадастру, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку.

Індивідуальний споживач в розумінні положень ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги.

Споживачі відповідно до ст.7 цього Закону зобов`язані оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.

Правовідносини щодо надання послуг з управління багатоквартирними будинками врегульовані Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», відповідно до якого: у разі якщо протягом одного року з дня набрання чинності цим Законом співвласники багатоквартирного будинку, в якому не створено об`єднання співвласників, не прийняли рішення про форму управління багатоквартирним будинком, управління таким будинком здійснюється управителем, який призначається на конкурсних засадах виконавчим органом місцевої ради, на території якої розташований багатоквартирний будинок. У такому разі ціна послуги з управління багатоквартирним будинком визначається за результатами конкурсу, а договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком строком на один рік від імені співвласників підписує уповноважена особа виконавчого органу відповідної місцевої ради, за рішенням якого призначено управителя.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_1 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав № 367313511 від 26.02.2024.

Відносно розрахунків за надані послуги з управління, то вони проводяться відповідно до частини 3 статті 10 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та п. 32 Правил надання послуги з управління багатоквартирним будинком, затверджених постановою КМ України від 5 вересня 2018 року № 712, відповідно до яких ціна послуги з управління багатоквартирним будинком встановлюється договором про надання послуг з управління багатоквартирним будинком з розрахунку на один квадратний метр загальної площі житлового або нежитлового приміщення.

Відповідно до ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Отже, тягар утримання майна квартирі АДРЕСА_1 , а в даному конкретному випадку сплати за послуги з утримання будинку, споруд та прибудинкової території несе його власник - відповідач ОСОБА_1

29.05.2018 співвласники у багатоквартирному будинку АДРЕСА_2 підпілля в особі уповноваженого представника виконавчого комітету заступника міського голови Бондаренка А.Є. та КП «Управляюча компанія «Центральна» уклали договір № 1/121 про надання послуг з управління багатоквартирним будинком.

Згідно додатку 1 до договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 29.05.2018 передбачені складові послуги з управління багатоквартирним будинком та періодичність надання таких послуг, а саме,

прибирання прибудинкової території

прибирання сходових кліток (за наявності)

прибирання підвалу, технічних поверхів та покрівлі (за наявності)

технічне обслуговування системи диспетчеризації (за наявності)

технічне обслуговування ліфтів (за наявності)

технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем : гарячого водопостачання, холодного водопостачання, водовідведення, теплопостачання, зливової каналізації (за наявності)

обслуговування димових та вентиляційних каналів (за наявності)

технічне обслуговування мереж електропостачання та електрообладнання, систем протипожежної автоматики та димовидалення, а також інших внутрішньо будинкових інженерних систем (у разі їх наявності)

прибирання та вивезення снігу, посипання частини прибудинкової території, призначеної для проходу та проїзду, протиожеледними сумішами

поточний ремонт спільного майна, в т.ч.

поточний ремонт конструктивних елементів, внутрішньобюудинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, теплопостачання, та зливової каналізації і технічних пристроїв будинків та елементів зовнішнього упорядження, що розміщені на закріпленій в установленому порядку прибутковій території (в т.ч. спортивних, дитячих та інших майданчиках)

поточний ремонт мереж електропостачання та електрообладнання, систем протипожежної автоматики та димовидалення, а також інших внутрішньо-будинкових інженерних систем (у разі їх наявності)

оплата послуг щодо енергопостачання спільного майна багатоквартирного будинку, в т.ч.

освітлення місць загального користування і підвалів та підкачування води (за наявності)

енергопостачання ліфтів (за наявності)

винагорода управителю.

Пунктом 6 договору сторони погодили ціну послуги з управління 4,91 грн. (в т.ч. податок на додану вартість, якщо управитель є його платником) на місяць за 1 кв.м. загальної площі житлового або нежитлового приміщення.

Станом на 01.03.2024 по оплаті послуг з управління багатоквартирним будинком по АДРЕСА_3 загальною площею 54, 5 кв.м, виникла заборгованість в сумі 13 252 грн. 09 коп., за період з 01.10.2019 по 01.03.2024.

Судом також встановлено, що ОСОБА_1 має інвалідність 2-ої групи та має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни-інвалідів війни.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 13 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» особам з інвалідністю внаслідок війни надається 100-процентна знижка плати за користування житлом (квартирна плата) в межах норм, передбачених чинним законодавством (21 кв. метр загальної площі житла на кожну особу, яка постійно проживає у житловому приміщенні (будинку) і має право на знижку плати, та додатково 10,5 кв. метра на сім`ю);

Згідно п. 7 Порядку надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій формі, затвердженого постановою КМУ від 17 квітня 2019 р. № 373 (в ред. на час виникнення спірних правовідносин) (далі Порядок № 373) виплата розрахованої суми пільги здійснюється у грошовій безготівковій формі шляхом перерахування коштів на рахунок Мінсоцполітики в АТ «Ощадбанк» на підставі укладеного між Мінсоцполітики та АТ «Ощадбанк» договору (далі - рахунок для виплати пільг).

Пунктом 9 Порядку № 373 передбачено, що АТ «Ощадбанк» веде у відповідних автоматизованих системах обліку банку персоніфікований облік пільговиків та коштів, які надходять на рахунок для виплати пільг, в розрізі кожного пільговика (далі - облікові записи пільговиків).

АТ «Ощадбанк» здійснює переказ коштів на рахунки управителів, об`єднань, виконавців комунальних послуг на підставі договорів, що укладаються між АТ «Ощадбанк» (його установами) та управителями, об`єднаннями, виконавцями комунальних послуг. У таких договорах визначається порядок інформаційного обміну між управителями, об`єднаннями, виконавцями комунальних послуг та АТ «Ощадбанк». Типову форму договору визначає АТ «Ощадбанк» за погодженням з Мінсоцполітики.

Якщо управитель, об`єднання, виконавець комунальних послуг не уклав договору з АТ «Ощадбанк» (його установами) для перерахування сум пільг, він до 1 червня не має права вимагати оплати послуг (внесків/платежів) від пільговиків за відповідні неопалювальний та опалювальний періоди.

За рахунком для виплати пільг здійснюються такі операції:

на рахунку для виплати пільг обліковуються суми коштів, які перераховані Мінсоцполітики з наданням АТ «Ощадбанк» реєстрів нарахованих пільг, що підлягають зарахуванню на цей рахунок та відображенню в автоматизованих системах банку в розрізі облікових записів пільговиків (далі - реєстр нарахованих пільг);

з рахунка для виплати пільг кошти у розрізі пільговиків перераховуються управителям, об`єднанням та виконавцям комунальних послуг, інформація про яких міститься в Реєстрі, згідно з поданими ними реєстрами про суми нарахованих платежів за послуги;

за підсумками опалювального сезону суми невикористаних коштів перераховуються з рахунка для виплати пільг на поточні рахунки пільговиків в АТ «Ощадбанк». У разі відсутності відкритого поточного рахунка в АТ «Ощадбанк» банком відкривається поточний рахунок пільговику на підставі укладеного між Мінсоцполітики та АТ «Ощадбанк» договору;

на кінець календарного/бюджетного року залишки коштів, що обліковуються на рахунку для виплати пільг за обліковими записами пільговиків, не повертаються до державного бюджету.

Згідно наданого представником позивача розрахунку заборгованості вбачається, що з жовтня 2019 по серпень 2021 року позивач здійснював нарахування плати за послугу в розмірі 409,49 грн. щомісячно (83,40 кв.м. (загальна площа квартири)х4,91), в подальшому починаючи з вересня 2021 року позивач здійснював нарахування плати за послугу в розмірі 512,91 грн. щомісячно, при цьому доказів на підтвердження вказаного розрахунку позивачем не надано.

Згідно з п. п. 9 та 10 ч. 4 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний вести окремий облік доходів і витрат за кожним багатоквартирним будинком, що перебуває в його управлінні, та забезпечувати співвласникам багатоквартирного будинку вільний доступ до такої інформації щодо їхнього будинку у порядку, визначеному договором. Щороку звітувати перед споживачами про виконання кошторису витрат та подавати кошторис витрат на поточний рік споживачам на погодження.

Управитель у порядку та з періодичністю, визначеними договором, та/або на вимогу споживача зобов`язаний інформувати споживача про фактичні витрати та виконані (надані) роботи (послуги) з утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території (абз. 6 ч. 3 ст. 10 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»).

Окрім того, п. п. 3, 4, 7 та 8 Порядку здійснення перерахунку вартості послуги з управління багатоквартирним будинком за період її ненадання, надання невідповідної якості, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №482 від 05.06.2019, визначено, що:

- управитель веде облік доходів, витрат, кількісних і якісних показників надання послуги щодо кожного багатоквартирного будинку та кожної складової послуги окремо;

- обсяг фактично наданої послуги та фактично понесених управителем витрат на надання такої послуги повинен бути підтверджений відповідною первинною документацією, що зберігається в управителя, зокрема наказами, табелем обліку робочого часу, розрахунковими листками нарахування заробітної плати робітникам, нарядами-завданнями, актами списання матеріалів, матеріальними звітами майстрів, актами виконаних робіт постачальних та підрядних організацій, документами, що підтверджують технічні показники будинку, тощо;

- у разі ненадання послуги споживачам не нараховується плата за послугу;

- перерахунок здійснюється виходячи з фактично понесених у звітному періоді витрат на надання послуги щодо кожного будинку окремо з урахуванням обсягу фактично наданих складових послуги в межах ціни та періодичності виконання (надання) таких складових послуги з урахуванням плану здійснення заходів, складеного управителем відповідно до п. 12 Правил надання послуги з управління багатоквартирним будинком, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №712 від 05.09.2018.

Статтею 12 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина друга статті 78 ЦПК України).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).

Обов`язок з доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, зі збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, 23.10.2019 у справі №917/1307/18, 18.11.2019 у справі №902/761/18, 04.12.2019 у справі №917/2101/17 та 25.06.2020 у справі №924/233/18).

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц.

Разом з тим, позивачем не надано, як актів на підтвердження виконання вищезгаданих робіт, так і будь-яких пояснень щодо надання таких послуг з управління багатоквартирним будинком.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Сам по собі розрахунок заборгованості не є доказом надання послуг, наявності заборгованості та її розміру, оскільки не є первинним документом, що може підтвердити наявність заборгованості.

Таким чином, враховуючи недоведеність позивачем надання відповідачам повного обсягу послуг з управління та відсутність доказів на підтвердження факту надання певних видів послуг з управління, суд дійшов висновку, що подані позивачем докази не можуть бути покладені в основу висновку про обґрунтованість позовних вимог про стягнення заборгованості саме у розмірі 13 252 грн., а тому суд відмовляє в задоволенні позову.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати слід покласти на позивача у зв`язку із відмовою в позові.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 82, 141, 223, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст.256-261, 264, 267, 322, 509, 526 ЦК України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», суд -

ухвалив:

В позові Комунального підприємства «Управляюча муніципальна компанія «Центральна» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду шляхом подання в 30-ти денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набуває законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: Комунальне підприємство Управляюча муніципальна компанія «Центральна», 29000, м. Хмельницький, вул. Соборна, 56, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, АДРЕСА_3 .

Дата складення повного тексту рішення: 09.05.2025.

Суддя: