Справа № 358/724/25 Провадження № 2/358/584/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2025 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С., перевіривши додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України по позовній заяві ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Богуславської міської ради Київської області про визнання права користування житлом та стягнення моральної шкоди завданої органом місцевого самоврядування, -

В С Т А Н О В И В:

02 травня 2025 року на адресу Богуславського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Богуславської міської ради Київської області про визнання права користування житлом та стягнення моральної шкоди завданої органом місцевого самоврядування, в якій позивачі просять:

- визнати за ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 право користування квартирою АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 право користування квартирою АДРЕСА_1 ;

- зобов`язати Богуславську міську раду Київської області (виконавчий комітет) видати новий ордер на право користуванням квартирою АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_1 та ОСОБА_2 РНОКПП: НОМЕР_2 ,

- стягнути з Богуславської міської ради Київської області Код на користь ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_1 та ОСОБА_2 РНОКПП: НОМЕР_2 , 50 000 (п`ятдесят тисяч гривень) завданої моральної шкоди органом місцевого самоврядування. По 25 000 гривень на користь кожного позивача,

- стягнути з Богуславської міської ради Київської області Код на користь ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_1 , суму сплаченого судового збору 4844,80 грн. (чотири тисячі вісімсот сорок чотири тисячі гривень, вісімдесят копійок).

02.05.2025 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали цивільної справи передані судді Романенко К.С.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, суддею встановлено, що позовна заява підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства, але подана без додержання вимог ст. 175 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст.185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Європейський суд з прав людини акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом з тим, суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 р.).

Так, відповідно до ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною 5 статті 95 ЦПК України визначено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу, та підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За змістом положень статті 16 ЦК України розпорядження своїм правом на захист є приписом цивільного законодавства і полягає в наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором. Суд забезпечує захист осіб, права й охоронювані законом інтереси яких порушені або оспорюються, шляхом здійснення провадження у справах.

Для ефективного судового захисту цивільного права або інтересу важливим також є обраний позивачем спосіб захисту, який має відповідати природі такого права або охоронюваного законом інтересу, характеру незаконного посягання та бути ефективним.

Суд звертає увагу позивачів, що позов це матеріально-правова вимога позивача до відповідачів, звернена через суд або інший орган цивільної юрисдикції про захист порушеного, оспореного чи невизнаного права або інтересу, який здійснюється у певній, визначеній законом, процесуальній формі.

Позов як складне явище має декілька елементів, до яких відносяться: предмет, підстава, зміст.

З викладеного вбачається, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно яких позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміст позову - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог процесуального законодавства, що забезпечує прийняття суддею заяви та порушення ним провадження у справі. Значення елементів позову також полягає у тому, що за ними визначаються межі судового розгляду, адже суд відповідно до статті 13 ЦПК України розглядає цивільні справи в межах заявлених сторонами вимог.

- позовна заява не містить спосіб захисту прав або інтересів, передбачений законом (в порушення вимог ст. 175 ч. 3 п. 4 ЦПК України).

Позивач у позовній заяві вказує про те, що «позивачі є дітьми покійної ОСОБА_3 , які з народження постійно проживають у квартирі АДРЕСА_1 . У 2009 році виконавчим комітетом Богуславської міської ради було видано ордер № 71 на зазначену квартиру на ім`я ОСОБА_3 та членів її сім`ї, включно з позивачами про, що свідчать вписані у ордер їх прізвища імена та по батькові. Після смерті основного квартиронаймача, позивачі продовжують фактично та безперервно користуватися житлом».

Однак, як вбачається із копії ордеру на жиле приміщення № 71, виданого 16 грудня 2009 року виконавчим комітетом Богуславської міської ради м. Богуслава, даний ордер видано на ім`я ОСОБА_3 з сім`ю з 4 чоловік на право зайняття жилого приміщення жилою площею 45,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 . Підстава видачі ордера - розпорядження КМУ № 1664-р від 16.12.2009, рішення № 1/7 від 15.01.2010. Склад сім`ї ОСОБА_3 : чоловік - ОСОБА_4 , син - ОСОБА_2 , дочка - ОСОБА_1 , син - ОСОБА_5 .

В свою чергу до суду за захистом своїх прав в статусі позивачів звертаються лише ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Суд, з метою забезпечення повного захисту прав та інтересів, пропонує позивачам визначитись із суб`єктним складом учасників справи, зокрема з правовим статусом інших членів сім`ї, про яких зазначено в ордері: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а також уточнити позовні вимоги в прохальній частині.

- позовна заява не містить обґрунтування наявності спору з відповідачем (в порушення вимог ст. 175 ч. 3 п. 5 ЦПК України).

Згідно ст.2 ч.1 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

В тексті позовної заяви позивач зазначає про спірне нерухоме майно, а саме: квартира АДРЕСА_1 , тоді як з копії ордеру №71 від 16.12.2009 вбачається, що адреса розташування квартири АДРЕСА_3 . Зазначене суду є незрозумілим.

- позовна заява не містить доказів, що підтверджують вказані обставини (в порушення вимог ст. 175 ч. 3 п. 6 ЦПК України).

В матеріалах справи мається відповіді виконавчого комітету Богуславського району Київської області за № 03-09/949/2025від 12.03.2025 та № 03-09/1267/2025 від 04.04.2025, адресовані ОСОБА_1 . Письмової відповіді від виконавчого комітету Богуславської міської ради Обухівського району Київської області на ім`я ОСОБА_2 про порушене його право, позивачами до справи не надано.

Таким чином, на підтвердження наявності предмета спору, позивачам на виконання вимог даної ухвали суду має бути надано докази прийняття відповідачем у досудовому порядку рішення про відмову позивачам у визнанні за ними права на користування спірним житлом, оскільки суд позбавлено права виконання обов`язків, покладених законом на відповідні державні установи, тобто за відсутності спору про порушене право.

- позовна заява не містить відомостей про зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (в порушення вимог ст. 175 ч. 3 п. 8 ЦПК України).

Так, відповідно до положень ч. 2, 4, 5 ст. 95 Цивільного процесуального кодексу, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Разом з тим, на підтвердження наявності предмета спору, позивачам необхідно зазначити, в кого перебувають оригінали письмових доказів, копії яких подано до позовної заяви.

Крім того, на підтвердження наявності підстав для визнання права на користування житлом та на підтвердження факту постійного проживання позивача за адресою спірної квартири, позивачами надано Акти про встановлення факту проживання без реєстрації за адресою вказаної квартири, складений депутатом Богуславської міської ради Ю.М. Лелекою, однак завірені секретарем виконавчого комітету Богуславської міської ради Шпаком В.Г. лише акт № 1 від 26.03.2025. Акти за № 2 від 31.03.2025 та № 3 від 31.03.2025 - не завірені.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тому позивачам, усуваючи недоліки потрібно:

- виконати вимоги п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України: визначитись із суб`єктним складом учасників справи, зокрема, про яких зазначено в ордері: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ;

- виконати вимоги п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України: надавши суду письмові докази підтвердження знаходження квартири АДРЕСА_1 .

- виконати вимоги п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України: зазначити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору;

- виконати вимоги п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України: зазначити у кого знаходяться оригінали письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Надати суду належним чином завірені копії Актів за № 2 від 31.03.2025 та № 3 від 31.03.2025.

Слід зазначити, що зазначені в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185, 260-261 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Богуславської міської ради Київської області про визнання права користування житлом та стягнення моральної шкоди завданої органом місцевого самоврядування, залишити без руху.

Встановити позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви - протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачам, що у випадку якщо позивачі відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивачі не усунули недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Головуючий: суддя К. С. Романенко