Справа №935/1896/24
УХВАЛА

щодо прийняття уточненої позовної заяви

05.05.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючої судді Стрілецької О.В.

за участі секретаря судового засідання Простибоженко Ю.М.

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження заяву ОСОБА_1 про уточнення позовних вимогу цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Коростишівської міської ради, як орган опіки та піклування, про позбавлення батьківських прав,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить позбавити відповідачку батьківських прав відносно її неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з ухвалою судді від 29.07.2024 відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено проводити в порядку загального позовного провадження, призначене підготовче судове засідання

22.04.2025 позивач через представника ОСОБА_4 подав заяву про уточнення позовних вимог, в якій просить позбавити відповідачку батьківських прав відносно її неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; призначити ОСОБА_5 опікуном сина ОСОБА_6 та визначити місце його проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Заява про уточнення позовних вимог містить виключно перелік норм законодавства, зокрема, ч. 3 ст. 49 ЦПК України, ст.ст. 164, 166 СК України (а.с. 106).

В судове засідання 05.05.2025 представник позивача адвокат Невмержицький М.С. направив заяву про проведення підготовчого судового засідання без його участі та участі позивача (а.с. 112).

Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час дату та місце розгляду справи повідомлена належним чином (а.с. 104-105).

Від представника Виконавчого комітету Коростишівської міської ради, як орган опіки та піклування, Наумової О. надійшла заява про розгляд справи без її участі (а.с.108).

Відповідно до ч. 5 ст. 259 ЦПК України ухвали, постановлені судом без оформлення окремого документа, зазначаються у протоколі судового засідання. Суд може оформити такі ухвали окремим документом після закінчення судового засідання.

Вирішуючи питання про прийняття до провадження уточненої позовної заяви у справі, суддею встановлено таке.

Згідно частин першої-третьої статті 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач, зокрема, вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретної позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини, якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Подібні за змістом висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц, в постанові Верховного Суду від 24.02.2021 року в справі 345/1520/17, від 09.07.2020 року в справі № 922/404/19.

ОСОБА_1 в заяві про уточнення позивних вимог від 22.04.2025 посилається на ч. 3 ст. 49 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Положення чинного Цивільного процесуального кодексу України не містить такої процесуальної дії як подання заяви про уточнення позовних вимог.

Дослідивши зміст поданої позивачем заяви про уточнення позовних вимог, суд дійшов до висновку, що фактично позивач заявив нові вимоги немайнового характеру про призначення опікуна неповнолітній дитині та визначення місця проживання сина, тобто змінив предмет позову, при цьому взагалі не обґрунтував заявлені вимоги.

За правилами ч. 5 ст. 49 ЦПК України у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Беручи до уваги викладене вище, з огляду на те, що подана позивачем заява про уточнення позовних вимог подана з порушенням норм ст. 49 ЦПК України, вона підлягає поверненню на підставі частини 5 цієї ж статті.

Крім того, нормами ч. 1 ст. 128 ЦПК України передбачено, що суд викликає учасників справи в судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Нормами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З метою забезпечення об`єктивного, повного, неупередженого розгляду справи, з огляду на характер спірних правовідносин, на виконання наведених вище положень, суд вважає за необхідне визнати обов`язковою явку позивача в наступне судове засідання для надання особистих пояснень.

Крім того, враховуючи категорію справи, характер позову, який стосується прав та інтересів малолітньої дитини, беручи до уваги те, що в судове засідання не з`являється представник органу опіки та піклування, подаючи заяви про розгляд справи у відсутність їх представника, з метою забезпечення найкращих інтересів дитини, суд вважає за необхідне визнати обов`язковою явку в судове засідання також представника Виконавчого комітету Коростишівської міської ради, як органу опіки та піклування.

Керуючись ст.ст. 49, 128, 268, 354 ЦПК України, суд

постановив :

Заяву ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог, яка була подана 22.04.2025- повернути особі, якою вона подана.

Визнати обов`язковою явку ОСОБА_1 та представника Виконавчого комітету Коростишівської міської ради, як органу опіки та піклування, в підготовче судове засідання, яке призначене на 10-45 год 19.06.2024.

Роз`яснити позивачу, що у разі неявки в судове засідання позивача, явка якого визнана обов`язковою, позовна заява буде залишена без розгляду на підставі ст. 257 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам судового провадження, що у разі невиконання вимог суду та зловживання процесуальними правами до них можуть бути застосовані засоби процесуального примусу, зокрема, накладення штрафу, що передбачено ст.ст. 143-149 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Стрілецька