Справа №197/145/25
Провадження №2/197/274/25
Широківський районний суд Дніпропетровської області
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

06 травня 2025 року

приміщення суду за адресою: вул. Соборна, 86, с-ще Широке, 53700

Широківський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Гері О.Г.,

за участі секретаря судового засідання - Слобідської Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Гречаноподівської сільської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом,

встановив:

Позивач у лютому 2025 року звернувся до суду з позовом про встановлення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном на три місяці. Заявлені вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його мати, ОСОБА_2 . На час відкриття спадщини ОСОБА_2 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та на день смерті була зареєстрована як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина на майно, що належало їй на праві приватної власності. До складу спадкового майна входить земельна ділянка площею 5,0597 га, яка розташована за адресою: Дніпропетровська область, Широківський район, Розилюксембурзька сільська рада, кадастровий номер :07:003:0034. Позивач є спадкоємцем за законом першої черги після померлої, а також єдиним спадкоємцем за заповітом. Постановою від 16 грудня 2024 року державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори (виконуючого обов`язки державного нотаріуса Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області) у відкритті спадщини позивачу було відмовлено на підставі того, що спадкоємець на момент смерті матері не був зареєстрований з нею та у встановлений законом строк для прийняття спадщини до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не звернувся. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначає початок повномасштабної військової агресії в лютому 2022 року та введення на території України воєнного стану та веденням бойових дій у м. Ізюм, через що позивач був змушений знаходитися у безпечному місці. Вважає, що причини, зазначені ним є поважними та пов`язані з об`єктивними й істотними перепонами для своєчасного вчинення дій по оформленню спадкових прав.

Ухвалою від 21.02.2025 року відкрито провадження та призначено підготовче засідання.

Позивач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги просив задовольнити.

Представник Територіальної громади в особі Гречаноподівської сільської ради до суду не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяв клопотань від нього не надходило.

Суд, у зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважність причин такої неявки в судове засідання, ненаданням відповідачем відзиву на позов, зі згоди позивача, ухвалив розглядати справу у відсутності відповідача згідно із ст.ст.280-281 ЦПК України, при заочному розгляді на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Дослідив матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені в заповіті, а у разі відсутності заповіту - особи, визначені в статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно з свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданого Юнокомунарівським РАЦС м. Єнакієво Донецької області від 11.03.1971, актовий запис №50, батьком позивача зазначено ОСОБА_3 , матір`ю ОСОБА_4 .

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 , виданим Ізюмським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 14.09.2021, актовий запис №1013 .

Спадщина, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , складається з земельної ділянки площею 5,0597 га, яка розташована за адресою: Дніпропетровська область, Широківський район, Розилюксембурзька сільська рада, кадастровий номер :07:003:0034, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №151798 виданим 07.08.2007.

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, відповідно до якого все своє майно заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти та спадкові договори) №79553940 від 16.12.2024, номер у Спадковому реєстрі заповіт №5356541, дата посвідчення ІНФОРМАЦІЯ_5 . Позивач зазначає, що він є єдиним спадкоємцем першої черги за законом.

З метою оформлення спадкових прав, 16.12.2024 року позивач звернувся до державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори (виконуючого обов`язки державного нотаріуса Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області) після смерті матері ОСОБА_2 .

Постановою від 16 грудня 2024 року державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори (виконуючого обов`язки державного нотаріуса Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області) у відкритті спадщини позивачу було відмовлено на підставі того, що спадкоємець на момент смерті матері не був зареєстрований з нею та у встановлений законом строк для прийняття спадщини до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не звернувся.

Статтею 1270 ЦК України встановлений строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ №719 від 24.06.2022).

Згідно зі ст.1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Судом установлено, що отримання свідоцтва про право на спадщину є неможливим, оскільки спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк після померлої ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п.24 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 зазначено, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини також можуть бути визнані, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Зазначені вище обставини суд визнає об`єктивними та істотними труднощами, а тому вважає, що є достатні підстави для визначення позивачу додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З огляду на вказане, суд доходить висновку про задоволення позову.

Керуючись ст.ст.12, 81, 263-265, 282, 354, 355 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_3 ) до Територіальної громади в особі Гречаноподівської сільської ради (місцезнаходження: 53732, Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Гречані Поди, вул. Степова, буд. 1) про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_3 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном на три місяці, з моменту набрання даним судовим рішенням законної сили.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи. Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалося з дати складання повного його тексту, у порядку, передбаченому підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції від 03.10.2017 року.

Повний текст рішення складений 12.05.2025 року.

С у д д я: О.Г. Геря