Провадження № 2-о/686/30/25
13 травня 2025 року м. Хмельницький
Хмельницький міськрайонний суд
Хмельницької області в складі:
головуючого судді Палінчака О.М.,
присяжних: Ярмолюк А.Г., Бідюк Д.В.,
при секретарі Цибульській Г.В.,
за участю адвоката Кримчака О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Хмельницькому справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - орган опіки і піклування виконавчого комітету Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,
01 листопада 2024 року заявник ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із вказаною заявою.
Ухвалою суду від 05 листопада 2025 року по справі відкрито провадження та призначено судове засідання за правилами окремого провадження.
Ухвалою суду від 16 грудня 2024 року по справі було призначено експертизу, провадження зупинено.
Ухвалою суду від 28 січня 2025 року у зв`язку з надходженням до суду висновку експерта, провадження у справі було поновлено, судове засідання у справі призначено на 19 лютого 2025 року.
Проте, у судові засідання, які були призначені на 19.02.2025 року, 14.03.2025 року, 09.04.2025 року та 13.05.2025 року заявник ОСОБА_1 не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлений належним чином згідно вимог ЦПК України, з клопотаннями про відкладення розгляду справи, розгляду справи у його відсутності або зупинення провадження у справі до суду не звертався.
Згідно ч. 1 ст. 299 ЦПК України, справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.
За ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.
Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.
Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).
Згідно з положенням ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Статтею 43 ЦПК України передбачені права та обов`язки учасників справи. Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. Користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.
Частиною 1 ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.
Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Частиною 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.
Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.
При цьому, позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.
Заявник ОСОБА_1 сповіщений про час, дату та місце судового розгляду належним чином, однак вчетверте не з`явився в судове засідання, в той час як розгляд справи про визнання особи недієздатною розглядається за участю заявника.
Відтак норми ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України дисциплінують заявника як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, виходячи з аналізу чинного законодавства, суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду, адже заявник ОСОБА_1 не з`явився у судове засідання вчетверте, в той час як його участь у справі є необхідною. Крім того, не подав до суду жодної заяви чи клопотання щодо обґрунтування причин своєї неявки.
Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.
Керуючись ст.ст. 44, 130, 223, 257, 258, 260, 353, 354 ЦПК України, суд -
Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - орган опіки і піклування виконавчого комітету Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - залишити без розгляду.
Повний текст ухвали суду складено 13 травня 2025 року.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів до Хмельницького апеляційного суду.
Головуючий суддя: О.М. Палінчак
Присяжні: А.Г. Ярмолюк