Дата документу 09.05.2025
Справа № 334/3633/25
Провадження № 2/334/2356/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про направлення справи за підсудністю

09 травня 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Дніпровського районного суду м. Запоріжжя Коломаренко К.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

07 травня 2025 року до Дніпровського районного суду міста Запоріжжя надійшла вказана позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Судом в порядку ч. 8 ст. 187 ЦПК України 09 травня 2025 року отримано відомості з Єдиного державного демографічного реєстру про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі.

Вивчивши вказані матеріали позову, суд дійшов до наступних висновків.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності.

За загальним правилом, встановленим вимогами ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа. Критеріями даного виду підсудності зокрема виступають: місце проживання відповідача, місце заподіяння шкоди, місце знаходження спірного майна, місце розгляду первісного позову тощо.

Згідно ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Жодної з підстав для пред`явлення позову за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача суддею не встановлено.

Як встановлено з відомостей отриманих на запит суду 09.05.2025 року з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання фізичної особи відповідача у справі, ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 8 ч. 4 Постанови Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» № 807-IX від 17.07.2020, було прийнято рішення у рамках Запорізької області утворити 5 районів, зокрема Василівський район (з адміністративним центром у місті Василівка) у складі територій Благовіщенської сільської, Василівської міської, Великобілозерської сільської, Водянської сільської, Дніпрорудненської міської, Енергодарської міської, Кам`янсько-Дніпровської міської, Малобілозерської сільської, Михайлівської селищної, Роздольської сільської, Степногірської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Разом з тим, відповідно до Закону України №950-ІХ від 03.11.2020 «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів», який набрав чинності 10.12.2020, розділ ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів України» був доповнений пунктом 3-1 такого змісту: «До набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 № 807-IX, але не пізніше 1 січня 2022 року».

Населений пункт м. Кам`янка-Дніпровська до прийняття постанови Верховної Ради України від 17.07.2020 № 807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів» відносилось до Кам`янсько-Дніпровського району Запорізької області.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 14.09.2022 № 49/0/9-22 підсудність справ Кам`янсько-Дніпровського районного суду Запорізької області визначена Вознесенівському районному суду м. Запоріжжя.

Відтак, оскільки м. Кам`янка-Дніпровська Василівського району до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 № 807-IX відносилось до території Кам`янсько-Дніпровської району, тому дана справа підсудна Вознесенівському районному суду м. Запоріжжя, якому передана підсудність справ Кам`янсько-Дніпровського районного суду Запорізької області, а не Дніпровському районному суду м. Запоріжжя.

Частиною 9 ст.187 ЦПК України передбачено, що в разі, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч.3 ст.31 ЦПК України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Згідно до ст.32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Відповідно до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч.1ст.378 ЦПК України).

За таких обставин, суд дійшов висновку, що дана справа не підсудна Дніпровському районному суду м. Запоріжжя, у зв`язку з чим її необхідно передати за підсудністю до Вознесенівському районному суду м. Запоріжжя.

Керуючись ст. 31, 32, 187, 260 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Передати цивільну справу № 334/3633/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу до Вознесенівського районного суду м. Запоріжжя.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Коломаренко К. А.