Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/150/25
Провадження № 2-з/374/1/25
УХВАЛА

про передачу заяви за підсудністю

09 травня 2025 року суддя Ржищівського міського суду Київської області Павленко Р.М., перевіривши заяву про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа секретар Загальцівської сільської ради Бородянського району Київської області Сіренко Любов Станіславівна, про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ:

08.05.2025 до Ржищівського міського суду Київської області разом з вказаною позовною заявою надійшла і заява про забезпечення позову.

Позивач у тексті заяви про забезпечення позову просить винести ухвалу про заборону відповідачу та нотаріусу Обухівського районного нотаріального округу Київської області Мартиненко Л.Л. вчиняти будь-які дії, спрямовані на оформлення ОСОБА_2 спадкових прав після смерті ОСОБА_3 , а також заборонити ОСОБА_2 вчиняти дії, спрямовані на користування та розпорядження житловим будинком за адресою: АДРЕСА_1 , який входить до складу спадкового майна, до вирішення спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Беручи до уваги п. 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» та правову позицію Великої Палати Верховного Суду у постанові від 16.02.2021 у справі № 911/2390/18, Ржищівським міським судом Київської області ухвалою від 09.05.2025 у справі № 374/150/25 передано справу за підсудністю до Бородянського районного суду Київської області.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом (стаття 125 Конституції України).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20 липня 2006 року в справі «Сокуренко і Стригун проти України» зазначив, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 Конвенції передбачає усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів, у тому числі й територіальної.

Беручи до уваги наведене, можна дійти висновку, що Ржищівський міський суд Київської області не є «судом, встановленим законом», правомочним розглянути заяву про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа секретар Загальцівської сільської ради Бородянського району Київської області Сіренко Любов Станіславівна, про визнання заповіту недійсним.

Така заява має розглядатися судом, який вирішує спір по суті з урахуванням правил виключної підсудності, тобто Бородянським районним судом Київської області.

Керуючись статтями 30, 31, 260, 261, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Передати заяву про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа секретар Загальцівської сільської ради Бородянського району Київської області Сіренко Любов Станіславівна, про визнання заповіту недійсним для розгляду за підсудністю до Бородянського районного суду Київської області.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р.М. Павленко