Справа №766/7615/24
Пров. №2/766/3124/25
07 травня 2025 року м.Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області в складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Петішкін О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив визначити йому додатковий строк в три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 .
В обґрунтування позову вказав, що 26.07.2016 року ОСОБА_4 заповів усе належне йому майно йому та ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, після його смерті відкрилась спадщина за заповітом, однак через постійні обстріли, введення бойових дій на території його проживання та через сильне душевне хвилювання пов`язане із смертю сина на окупованій території військами рф та проведення досудового розслідування, він втратив облік часу та звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини 18.04.2024 року, тобто з пропуском строку на прийняття спадщини. Вважає, що вказані обставини є поважними причинами пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 21.05.2024 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18.09.2024 року підготовче засідання відкладено, витребувано докази.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22.10.2024 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.04.2025 року залучено до участі у справі в якості третьої особи ОСОБА_3 , розгляд справи відкладено.
Позивач в судове засідання не прибув, в матеріалах справи наявна заява представника позивача про проведення розгляду справи у відсутність.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини не явки суду не відомі, відзив до суду не подавав.
Третя особа в судове засідання не прибула, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про причини не явки суд не повідомляла.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалив проводити заочний розгляд справи ухваливши заочне рішення.
За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні ним правовідносини.
ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 05.03.2022 року.
З талону-повідомлення Єдиного обліку №3912 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію, заяву ОСОБА_1 такого змісту: «29.12.2022 р. о 12:20 год. до ЧЧ Білозерського ВП надійшла заява від ОСОБА_1 , про те, що 04.03.2022 року військові рф вбили сина заявника ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 » Вказане повідомлення зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» за №3912.
Позивачем відомостей родинних зв`язків із ОСОБА_5 суду не надано.
26 липня 2016 року ОСОБА_4 на випадок своєї смерті зроблено розпорядження, яким все належне йому майно, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось, і взагалі все те, що буде йому належати по закону на день його смерті і на що він за законом матиме право заповів в рівних частинах: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Заповіт посвідчено секретарем Чорнобаївської сільської ради Білозерського району Херсонської області Лісною Т.М., зареєстровано у реєстрі за №241.
ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 17.10.2023 року.
Згідно копії свідоцтва про поховання №21, останнє видане ОСОБА_3 , яка ІНФОРМАЦІЯ_4 на кладовищі, розміщеного в с. Чорнобаївка Херсонського району Херсонської області здійснила поховання померлого ОСОБА_4 .
Постановою приватного нотаріуса Херсонського районного нотаріального округу Херсонської області Сергеєвою Г.В. від 22.04.2024 р. №39/02-14 відмовлено ОСОБА_1 у прийнятті заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 у зв`язку з пропущенням ним шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини.
За матеріалами спадкової справи №6/2024 заведеної приватним нотаріусом Херсонського районного нотаріального округу Херсонської області Сергеєвою Г.В. до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 встановлено:
-22.01.2024 року із заявою про прийняття спадщини звернулася сестра померлого ОСОБА_3 ;
-08.04.2024 року звернувся ОСОБА_2 (який згідно довідки до акта огляду МСЕК серії 12ААВ №553800 від 14.11.2022 р. є інвалідом першої Б групи загального захворювання з ураженням опорно-рухового апарату).
Відповідно до ст.1217ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
За змістом ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа №565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.
Відповідно до змісту ст.1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
Поважними причинами пропуску строку, з урахуванням конкретних фактичних обставин справи, можуть визнаватись, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо (постанова ВС від 26.01.2022 р. №525/1067/20)
Згідно ст. 1270 ч.1 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється термін у 6 місяців, який починається у відповідності зі ст. 1220 ч.2 ЦК України з дня смерті особи.
На підставі ст. 1221 ч.1 ЦК України позивач повинен був звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 до ІНФОРМАЦІЯ_5 включно.
З матеріалів справи встановлено, що після смерті ОСОБА_4 із заявами про прийняття спадщини звернулася сестра померлого ОСОБА_3 (в порядку спадкування за законом) та 08.04.2024 року звернувся ОСОБА_2 (спадкування за заповітом), тобто, останній звернувся в межах шестимісячного строку на подання заяви про прийняття спадщини.
Позивач ОСОБА_1 із заявою до нотаріуса звернувся лише 18.04.2024 року, що слідує із постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії ПН ХРНО Сергеєвої Г.В. від 22.04.2024 р.
В обґрунтування поважності причин пропуску строку позивач зазначає смерть його сина, введення бойових дій.
Статтею 9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» державні органи та органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до Конституції та законів України, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території діють лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків. Встановлення зв`язків та взаємодія органів державної влади України, їх посадових осіб, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з незаконними органами (посадовими особами), створеними на тимчасово окупованій території, допускається виключно з метою забезпечення національних інтересів України, захисту прав і свобод громадян України, виконання міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, сприяння відновленню в межах тимчасово окупованої території конституційного ладу України.
Позивач не був позбавлений можливості знаючи про смерть спадкодавця звернутися до нотаріальної контори до спливу шестимісячного строку до 12.04.2024 р., направивши засобами поштового зв`язку відповідну заяву. Крім того, як вбачається з матеріалів справи позивач проживає у с. Чорнобаївка Херсонського району Херсонської області де і зжнаходиться приватний нотаріус, яким заведено спадкову справу. Посилання позивача на сильне душевне хвилювання пов`язане зі смертю сина жодними належними, достатніми та допустимими доказами не доведено, позивачем не додано до позовної заяви копії свідоцтва про народження задля можливості встановлення родинних зв`язків. Крім того, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а спадкодавець 12 жовтня 2023 року, тобто майже через півтора роки.
Звернувшись до нотаріуса 08.04.2024 року ОСОБА_2 є таким, що прийняв спадщину за заповітом та ОСОБА_3 є такою, що прийняла спадщину за законом.
З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.
Підстави для розподілу судових витрат за ст. 141 ЦПК України відсутні.
Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.
Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися.
Рішення в повному обсязі складено 07.05.2025 року.

Керуючись ст. 2, 4, 7, 9, 10, 76-81, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), третя особа: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою. відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України до Херсонського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. Якщо повне рішення не були вручено у день його складення, позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження у випадку подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Херсонського апеляційного суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяО. В. Ус