У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07.05.2025 м. Львів

Суддя Франківського районного суду м. Львова Баран О.І., розглянувши питання про відкриття провадження у справі:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 ),

відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» (; електронна адреса: , місцезнаходження: 79018, м. Львів вул. Смаль-Стоцького, буд.1, корпус 28),

предмет позову: зобов`язання здійснити перерахунок заборгованості за кредитом та списати заборгованість,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2024 року представник позивача, адвокат Зачепіло Зоряна Ярославівна, на підставі на ч. 5 ст. 28 ЦПК України звернулась із указаним позовом до Оболонського районного суду м. Києва.

Позивач просить суд зобов`язати ТОВ ФК «Кредит-Капітал» списати заборгованість за кредитним договором № 200158664 від 01.08.2018 року у частині нарахування відсотків та комісій, а також зобов`язати зробити перерахунок заборгованості.

Позивач зазначає про те, що клієнт своїх зобовязань, взатих під чяас укладення договору про відкриття поточного рахунку з ПАТ «Банк Форвард» не уникав. Проте, в силу бездіяльності ТОВ «Кредит-Катіпал», клієнт не міг вчасно оплачувати необхідні платежі, а відтак, нарахування відсотків та комісії з боку відповідача.

Ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва від 04.12.2024 матеріали вказаної позовної заяви передано за підсудністю до Франківського районного суду м. Львова, за місцем знаходження відповідача - юридичної особи. Відповідно до указаної ухвали, на правовідносини, які виникли між позивачем та відповідачем норми Закону України «Про захист прав споживачів» не поширюються (а.с. 33-34).

Ні позивачем, ні його представником ухвала суду не оскаржувалась.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що така не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу, що з 18.10.2023 введено в дію Закон України від 29.06.2023 №3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, у зв`язку з чим певні статті ЦПК України викладено в редакції указаного Закону.

Так, ч. 5 ст. 14 ЦПК України встановлено, що суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (ч. 6 ст. 14 ЦПК України).

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі (ч. 7 ст. 14 ЦПК України).

Доступ до підсистем (модулів) ЄСІТС, крім вебпорталу, здійснюється за допомогою Електронного кабінету після обов`язкового проходження особою процедури реєстрації або автентифікації. Автентифікація користувача здійснюється на початку кожної сесії роботи в ЄСІТС. Адміністратор ЄСІТС надає користувачеві доступ до інформації, підсистем, модулів, функцій та сервісів ЄСІТС в межах прав користувачів, визначених законодавством. Електронний кабінет - персональний кабінет (вебсервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) ЄСІТС, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів ЄСІТС або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу. Ідентифікаційні дані особи - для юридичних осіб: ідентифікаційний код юридичної особи (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України, - код в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України); для фізичних осіб - підприємців: реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі - РНОКПП), для адвокатів - номер та дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; для фізичних осіб: унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (далі - УНЗР), реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі - РНОКПП) або номер і серія паспорта. Для фізичних осіб - громадян України номер і серія паспорта є ідентифікаційними даними виключно за відсутності у такої фізичної особи РНОКПП або УНЗР (пункти 5.4-1, 5.5, 18, 20 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи).

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Як вбачається із позовної заяви, яка подана та підписана адвокатом Зачепіло Зоряною Ярославівною, тобто особою, яка відповідно до п. 6 ст. 14 ЦПК України зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, представником позивача вказано про наявність зареєстрованого електронного кабінету у системі «Електронний суд», однак без зазначення даних РНОКПП адвоката неможливо перевірити факт реєстрації нею електронного кабінету, у зв`язку з чим останньою не виконана вимога ч. 6 ст. 14 ЦПК України.

При цьому, відсутність указаної інформації виключно негативно впливає своєчасність повідомлень та розумність строків розгляду.

Крім цього, згідно п. 4, п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, представник позивача просить суд зобов`язати відповідача ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» списати заборгованість за кредитним договором №200158664 від 01.08.2018 у частині нарахування відсотків та комісій, а також зобов`язати відповідача зробити перерахунок заборгованості.

У зв`язку із цим, суддя зазначає про відсутність, у порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці та обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються. При цьому відсутні навіть орієнтуючі суд дані, надто зважаючи на те, що такі відсотки і комісії нараховувались також первинним кредитором і його правонаступником. Крім цього, у тексті позовної заяви зазначено про те, що в силу бездіяльності ТОВ «Кредит-Катіпал», клієнт не міг вчасно оплачувати необхідні платежі, а відтак, нарахування відсотків та комісії з боку відповідача.

У зв`язку із цим суддя звертає увагу на відсутність конкретного періоду, за який позивач просить здійснити перерахунок заборгованості, не вказано загальної суми заборгованості, яка, за даними позивача, рахується за ним.

У зв`язку із цим позивачу необхідно вказати ціну позову, надати обґрунтований розрахунок сум, що оспорюються, періоду нарахування, а також уточнити підстави, з яких така заборгованість, на думку позивача, підлягає списанню.

Недотримання позивачем указаних вимог об`єктивно позбавляє суд можливості з`ясувати предмет позову, як і те, якого періоду та сум він стосується

Відповідно до п. 6 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позову не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Слід зазначити, що вказані в ухвалі суду недоліки не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

За таких обставин вважаю, що позовну заяву, необхідно залишити без руху та надати представнику позивача строк для усунення вказаних недоліків, викладених у мотивувальній частині у відповідності до ч. 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись ст. ст. 43, 95, 175, 177, 185 ЦПК України суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» про захист прав споживачів - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач або його представник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають вимоги, визначені ст. 175 і 177 цього кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Баран О.І.