Провадження № 2/361/5843/24
У Х В А Л А

про призначення судової будівельно-технічної експертизи

08 травня 2025 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Гізатуліної Н.М.

за участю секретаря судового засідання Охріменко Є.І.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Мінаєва Дмитра Дмитровича про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки із нерухомого майна, -

УСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває вище зазначена справа.

Ухвалою суду від 14 листопада 2024 року у справі відкрито провадження у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 05 грудня 2024 року.

Розгляд справи відкладався з різних підстав.

Представник ОСОБА_1 адвокат Мінаєв Д.Д. через систему «Електронний суд» 21 квітня 2025 року подав клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі.

Клопотання мотивував тим, що позивач успадкував 1/2 частку житлового будинку АДРЕСА_1 .

Проте, зареєструвати своє речове право немає можливості у зв`язку з наявними суперечностями між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, про що свідчить рішення про відмову в проведенні реєстраційних дій від 17 жовтня 2023 року № 69781049.

Крім того, державний реєстратор повідомив позивачу, що технічно неможливо здійснити державну реєстрацію права власності, оскільки в результаті виділу частки з раніше відкритого розділу 06 вже зареєстрований новий розділ 060, а розділ 06 перебуває в процесі виділу частки.

Так, дійсно, рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 20 січня 2021 року у справі № 361/8066/19 задоволений позов ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , про виділ частки із нерухомого майна: виділено в натурі в особисту власність ОСОБА_4 належну їй на праві власності 1/4 частку із майна у спільній частковій власності у житловому будинку, загальною площею 162,7 кв. м, житловою площею 104,8 кв. м, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: тамбур 2-1, площею 2,1 кв. м, санвузол 2-2, площею 3,2 кв. м, кухню 2-5, площею 15,2 кв. м, житлову кімнату 2-3, площею 14,2 кв. м, житлову кімнату 2-4, площею 7,6 кв. м та припинено право спільної часткової власності на житловий будинок АДРЕСА_1 .

ОСОБА_4 виділену частку зареєструвала як новостворений об`єкт нерухомого майна з присвоєнням нової адреси: АДРЕСА_2 .

Наразі, будинок АДРЕСА_1 , відповідно до Технічного паспорту, виготовленому 06 вересня 2023 року на замовлення позивача, має загальну площу 120,4 кв. м по двом відокремленим групам приміщень № 1 та № 3.

Позивач використовує відокремлену групу приміщень № 3, а саме: тамбур І - площею 1,9 кв. м, веранда 1 площею 11,9 кв. м, санвузол 2 площею 4,8 кв. м, житлова кімната 3 площею 11,8 кв. м, житлова кімната 4 площею 14,0 кв. м, житлова кімната 5 площею 7,4 кв. м, житлова кімната 6 площею 6,4 кв. м.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 користуються групою приміщень № 1: веранда 1 площею 11,7 кв. м, житлова кімната 4 площею 6,6 кв. м, житлова кімната 5 площею 11,3 кв. м.

Оскільки позивач неодноразово звертався до БТІ з проханням зробити експертний висновок щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна, однак до теперішнього часу жоден з техників-експертів виконати вказане завдання не погодився, він вимушений звернутися до суду з клопотанням про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи нерухомого майна, а саме домоволодіння АДРЕСА_1 , що є предметом поділу, оскільки для того, щоб захистити порушені права, необхідне залучення спеціальних знань в галузі будівельно-технічної експертизи.

На підставі викладеного просив суд:

1.Призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу.

2.Поставити перед експертом наступні питання:

- Чи є технічна можливість здійснити виділ 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1 , таким чином, щоб у приватну власність ОСОБА_1 відійшли: тамбур І площею 1,9 кв. м, веранда 1 площею 11,9 кв. м, санвузол 2 площею 4,8 кв. м, житлова кімната 3 площею 11,8 кв. м, житлова кімната 4 площею 14,0 кв. м, житлова кімната 5 площею 7,4 кв. м, житлова кімната 6 площею 6,4 кв. м (номер відокремлених груп приміщень 3)?

- Які частки будуть складати після виділу?

- Якщо технічно неможливо здійснити виділ за запропонованим позивачем варіантом, то які є інші варіанти виділу?

Представник позивача в підготовче судове засідання не з`явився через «Електронний суд» подав клопотання про розгляд справи за його відсутності в якому клопотання про призначення експертизи підтримав.

У підготовче судове засідання відповідачі не з`явилися, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлялися належним чином, про що в матеріалах справи наявні відповідні докази. Причини неявки суду не відомі.

Суд, вивчивши клопотання представника позивача дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. ( ст. 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

З огляду на ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно зі ст. 104 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави проведення експертизи; питання, з яких експерт має надати суду висновок; особу (осіб), якій доручено проведення експертизи; перелік матеріалів, що надаються для дослідження; інші дані, які мають значення для проведення експертизи, а також попередження про відповідальність експерта за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Як вбачається із ч. 5 ст. 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відтак, визначення питань для проведення експертизи є прерогативою суду і його правом, а не обов`язком. Сторонам лише надана можливість формулювати питання та вносити їх на розгляд суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Статтею ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Як вбачається матеріалів справи, позивач пред`явив до відповідачів позов про виділ в натурі частки із нерухомого майна.

Суд, виходячи з принципів об`єктивності та диспозитивності, враховуючи, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи та потребують спеціальних знань в галузі будівництва, є необхідність у призначенні судової будівельно-технічної експертизи, дійшов висновку про задоволення клопотання представника позивача про призначення експертизи у справі та переліку питань, які необхідно поставити на вирішення експерту.

Відповідно до ч. 3 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експерта установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експерту установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Вирішуючи питання про призначення судової експертизи, з урахуванням положень ст. 9 Закону України «Про судову експертизу», суд доручає проведення даного виду експертизи експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

У зв`язку із призначенням у справі судової будівельно-технічної експертизи матеріали справи підлягають направленню до експертної установи.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити, відповідно до п. 5 ч.1 ст. 252 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 77, 81, 103, 104, 105, 252, 259, 260, 261, 268, 298, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Мінаєва Дмитра Дмитровича про призначення судової будівельно-технічної експертизи задовольнити.

Призначити у цивільній справі № 361/11095/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки із нерухомого майна судову будівельно-технічну експертизу.

На вирішення судовим експертам поставити такі питання:

1.Чи є технічна можливість здійснити виділ 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1 , таким чином, щоб у приватну власність позивачу ОСОБА_1 відійшли: тамбур І площею 1,9 кв. м, веранда 1 площею 11,9 кв. м, санвузол 2 площею 4,8 кв. м, житлова кімната 3 площею 11,8 кв. м, житлова кімната 4 площею 14,0 кв. м, житлова кімната 5 площею 7,4 кв. м, житлова кімната 6 площею 6,4 кв. м (номер відокремлених груп приміщень 3)?

2.Які частки будуть складати після виділу?

3.Якщо технічно неможливо здійснити виділ за запропонованим позивачем варіантом, то які є інші варіанти виділу?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (адреса: вулиця Сім`ї Бродських, 6, Київ, 03057).

Попередити судових експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

У розпорядження судовим експертам надати матеріали цивільної справи № 361/11095/24.

Витрати на проведення експертизи, покласти на позивача ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Провадження у справі № 361/11095/24 зупинити на час проведення експертизи з дня її призначення.

Зобов`язати сторони у разі необхідності надати в розпорядження експерта на його вимогу документи, що стосуються даної справи та будуть необхідні для проведення експертизи.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.М. Гізатуліна