ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2123/25
провадження № 2/753/4686/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2025 року Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дніпровська набережна 23" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внесках на обслуговування будинку та прибудинкової території, -

В С Т А Н О В И В:

31 січня 2025 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСББ "Дніпровська набережна 23" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внесках на обслуговування будинку та прибудинкової території.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи № 753/2123/25 між суддями від 31 січня 2025 року головуючим суддею обрано Шаповалову К.В.

Ухвалою суду від 05 лютого 2025 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків.

10 лютого 2025 року до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків та позовна заява в новій редакції. В обгрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ОСББ "Дніпровська набережна 23" здійснює управління багатоквартирним будинком АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 вказаного будинку. У зв`язку із неналежною сплатою відповідачем коштів за послуги з утримання будинку та прибудинкової території за період з 01 січня 2021 року по 31 січня 2025 року, у неї утворилася заборгованість у розмірі 30 464,18 грн. Зазначену заборгованість, 3% річних від суми боргу у розмірі 3733,32 грн та інфляційну складову боргу у розмірі 19 466, 17 грн, що загалом складає 53 663, 67 грн позивач просить стягнути на свою користь у судовому порядку. Окрім вказаної суми боргу позивач просить стягнути із відповідача судовий збір у розмірі 3028,00 грн та витрати понесені позивачем на правову допомогу у розмірі 5000,00 грн.

Ухвалою суду від 18 лютого 2025 року відкрито провадження у справі та вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Копія ухвали про відкриття провадження у справі та копія позовної заяви з додатками направлялися відповідачу на адресу її місця реєстрації: АДРЕСА_3 , проте поверталися до суду без вручення адресату, з відмітками "за закінченням терміну зберігання" та "адресат відсутній за вказаною адресою".

Відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18 листи, що повернулися з відміткою довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими. Звісно ж, за умови, що їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) або на адресу місця реєстрації (щодо фізичних осіб) чи на адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування.

У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідач не скористалася своїм процесуальним правом та не направила суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову.

Суд, проаналізувавши обставини справи у їх сукупності, дослідивши додані до позовної заяви докази, доходить наступного висновку.

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_4 , загальною площею 136,3 м.кв. про що свідчить інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Окрім того, ОСОБА_1 зареєстрована у вказаній квартирі та є споживачем послуг, які надаються мешканцям квартири.

Згідно із статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить.

Відповідно до положень частини п`ятої статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» на споживачів покладається обов`язок оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.

Статтею 9 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги, споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".

Відповідно до положень статті 4 вищевказаного Закону об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.

Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Згідно із статтею 22 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, вивезення побутових відходів, об`єднання за рішенням загальних зборів має право виступати колективним споживачем (замовником) усіх або частини житлово-комунальних послуг.

Положеннями статті 16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання, серед іншого, приймати рішення про надходження та витрати коштів об`єднання; укладати договори; встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів.

Відповідно до статей 14, 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», здійснення співвласником своїх прав не може порушувати права інших власників. Співвласник серед іншого зобов`язаний: виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі; виконувати передбачені статутними документами обов`язки перед об`єднанням.

У березні 2021 року було створено ОСББ "Дніпровська набережна 23", що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань статутом об`єднання.

З березня 2021 року і по даний час року ОСББ "Дніпровська набережна 23" здійснює управління житловим будинком за адресою: АДРЕСА_1 .

Статтею 10 Закону визначено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори.

До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об`єднання; питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту тощо.

Відповідно до статті 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Відповідно до кошторису ОСББ «Дніпровська набережна 23» на 2021 рік, витрати на обслуговування будинку складають: для власників житлових та нежитлових приміщень, зокрема, при сплаті коштів до 20 числа місця - 6,70 грн; при сплаті після 20 числа - 7,70 грн.

Відповідно до кошторису ОСББ «Дніпровська набережна 23» внески на утримання/управління багатоквартирним будинком з 01 лютого 2024 року по 01 лютого 2025 року складають 9, 10 грн, з яких 6,90 грн - витрати загального фонду, 0,20 грн - витрати резервного фонду, 2,00 грн - витрати ремонтного фонду.

Відповідно до протоколу позачергових загальних зборів об`єднання, від 09 вересня 2024 року, було затверджено одноразовий внесок з квартири та нежитлового приміщення у розмірі 134, 68 грн, починаючи з дати затвердження зборами. Встановлено внесок з квартири та нежитлового приміщення на повернення тіла позики в розмірі 280,58 грн щомісячно протягом одного року, починаючи з дати затвердження зборами.

Як зазначив позивач у позовній заяві, за квартиру АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_1 , у період з травня 2021 року по 31 січня 2025 року не сплачувалися обов`язкові внески на утримання будинку та прибудинкової території, що обумовило виникнення заборгованості у розмірі 30 464, 18 грн.

Відповідно до частини першої статті 509 ЦК України зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно із статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (стаття 611 ЦК України).

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (стаття 610 ЦК України).

Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк.

Згідно із частиною шостою статті 13 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» у разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду.

Відповідно до положень статті 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.

Заборгованість відповідача перед позивачем доведена суду належними та допустимими доказами, не заперечувалась та не оспорювалась відповідачем, нею не подавалось суду заяв про те, що на цей час така заборгованість ним погашена повністю або частково, а тому вимога позивача про стягнення суми основного боргу в розмірі 30 464, 18 грн. підлягає задоволенню.

Крім того, позивач просив стягнути з відповідача 3% річних в розмірі 3 733, 32 грн та інфляційні втрати в розмірі 19 466,17 грн.

Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Позивачем заявлено позовні вимоги про стягнення заборгованості з відповідача за період з 1 травня 2021 року, а отже нарахувапння 3% річних та інфляційних втрат також здійснюється судом з травня 2021 року, у зв`язку з цим, вимога про стягнення з відповідача інфляційних втрат та 3% річних за період з 1 січня 2021 року по 1 травня 2021 року не підлягають задоволенню.

Крім того позивачем не враховано, що відповідно до постанови Кабінету міністрів України від 5 березня 2022 року № 206, до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги; припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі.

Втім, нарахування 3% річних та інфляційних втрат на комунальні послуги, у випадку прострочення сплати коштів, поновлено на підставі постанови КМУ від 29 грудня 2023 року № 1405, яка набрала чинності 30 грудня 2023 року, тобто такі нарахування проводяться з 31 грудня 2023 року.

Отже, перевіривши розрахунок інфляційного збільшення та 3% річних, наданий позивачем, судом встановлено частково вірність здійсненого нарахування. Так, період за який має нараховуватись 3% річних та інфляційні втрати обмежується датою 24 лютого 2022 року, та після 31 грудня 2023 року, а отже розрахунки позивача підлягають коригуванню.

Отже, за підрахунком суду до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає 3% річних в розмірі 941,07 грн та інфляційні втрати в розмірі 3988,61 грн.

Відповідачем не надано доказів на спростування обставин позовної заяви та доказів відсутності заборгованості по вказаним внескам чи існування її у меншому розмірі.

Споживачі зобов`язані оплатити послуги, якщо вони фактично користувались ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі.

Вищевказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 березня 2018 року у справі № 308/10167/15-ц.

Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, зважаючи на встановлені обставини та наведені положення Закону, суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність позовних вимог ОСББ "Дніпровська набережна 23" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за несплату внесків з утримання будинку та прибудинкової території. В той же час, заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, з урахуванням вірного розрахунку 3% річних та інфляційних втрат.

Разом з тим позивач просив стягнути з відповідача витрати понесені ним на правничу допомогу у розмірі 5 000 грн.

Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Згідно зі статтею 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги.

Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися у ці правовідносини.

Разом із тим чинне цивільно-процесуальне законодавство визначило критерії, які слід застосовувати при визначенні розміру витрат на правничу допомогу.

Відповідно до положень частини першої, пункту 1 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Згідно з частиною третьою статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частиною восьмою статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

07 жовтня 2024 року між позивачем та адвокатом Верещак І.Т. було укладено договір про надання правничої (правової) допомоги № 10/24.

Розділом 1 договору передбачено, що предметом даного договору є надання адвокатом усіма законними методами та способами правової (правничої) допомоги клієнту у всіх справах, які пов`язані чи можуть бути пов`язані із захистом на відновленням порушених, оспорюваних, невизнаних його прав та законних інтересів. Клієнт зобов`язується прийняти здійснену адвокатом роботу, спрямовану на досягнення мети даного договору, викладеної у пункті 1.1 даного договору, та сплатити гонорар, у розмірі та порядку передбаченому розділом п`ятим даного договору.

Відповідно до положень розділу 5 договору, за надання правової допомоги клієнт сплачує адвокату гонорар за домовленістю. Оплата за надані послуги проводиться відповідно до акту здачі-прийняття (надання послуг), який є складовою частиною цього договору.

Згідно пункту 1 додаткової угоди № 23 від 27 січня 2025 року до вказаного договору, виконавець бере на себе зобов`язання надати усіма законними методами та способами правову допомогу клієнту у стягненні на користь останнього заборгованість з власника квартири АДРЕСА_4 , а саме - ОСОБА_1 .

Актом № 23 здачі-прийняття робіт від 28 січня 2025 року визначено, що адвокатом було надано послуги на загальну суму 5000,00 грн.

Згідно платіжної інструкції № 329141170 ОСББ «Дніпровська набережна 23» перерахувало на рахунок адвоката Верещак І.Т. кошти у сумі 5000,00 грн, згідно акту № 23 від 28 січня 2025 року.

Отже, адвокатом надано суду докази щодо понесених позивачем витрат на правничу допомогу в розмірі 5000 грн.

За змістом частини четвертої статті 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із : 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (наданих послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи належать, зокрема, витрати на правничу допомогу.

Враховуючи положення статті 141 ЦПК України, зважаючи на зміст позовної заяви, докази долучені до неї, категорію заявленого позову, виходячи з обсягу фактично наданих послуг, з урахуванням характеру виконаної адвокатом роботи, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, задоволення позовних вимог частково, зважаючи на ціну позову, принципи співмірності та розумності судових витрат, критерії реальності адвокатських витрат, а також розумності їхнього розміру, враховуючи те, що з позиції Верховного Суду аналіз діючого законодавства та аналіз судової практики не є правовою допомогою в межах відповідної справи, суд вважає, що заявлені позивачем витрати не відповідають критерію розумності, не співрозмірні із виконаною роботою, а їх відшкодування, за відсутності достатнього обґрунтування з огляду на обставини справи, матиме надмірний характер.

З огляду на зазначене у сукупності, суд дійшов висновку, щодо наявності підстав для часткового задоволення заяви позивача про стягнення правничої допомоги у розмірі 2500,00 грн.

Відповідно до статті 141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись статтями 4, 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 137, 141, 259, 263-265, 268, 279, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дніпровська набережна 23" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внесках на обслуговування будинку та прибудинкової території - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дніпровська набережна 23" заборгованість за житлово-комунальні послуги з урахуванням інфляційної складової боргу та трьох процентів річних у загальному розмірі 35 393, 86 грн, з яких сума основного боргу становить - 30 464, 18 грн, інфляційне збільшення - 3988,61 грн, 3% річних - 941, 07 грн; а також судовий збір у розмірі 1997,11 та витрати понесені позивачем на правову допомогу у розмірі 2500,00 грн

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дніпровська набережна 23", , місцезнаходження: м. Київ, вул. Дніпровська набережна, 23.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя К.В. Шаповалова