Справа № 585/1009/25
Номер провадження 2/585/529/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
09 травня 2025 року м.Ромни
Роменський міськрайонний суд Сумської області у складі:
головуючого судді Євлах О.О.
секретаря судового засідання Безручко О.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ромни цивільну справу
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Еліт фінанс»
відповідача ОСОБА_1
вимоги позивача: про стягнення заборгованості за кредитним договором,-
негайно після закінчення судового розгляду, перебуваючи в нарадчій кімнаті, ухвалив рішення про наступне:
І. Стислий виклад позиції позивача та відповідача.
1. 20 березня 2025 року ТОВ «Фінансова компанія» «Еліт фінанси» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
22.02.2021 року між АТ «Альфа-банк» та ТОВ «ФК`Форт» було укладено договір факторингу , за умовами якого права вимоги за кредитним договором перейшло до ТОВ «ФК Форт».
23.02.2021 року між ТОВ «ФК Форт» та ТОВ «ФК`Еліт фінанси» було укладено договір факторингу , за умовами якого права вимоги за кредитним договором 501125006 перейшли до ТОВ «ФК`Еліт фінанс».
Таким чином , ТОВ «ФК`Еліт фінанси» набуло статусу кредитора за кредитним договором від 22.03.2019 року, укладеним між АТ «Альфа-банк» та ОСОБА_1 .
Крім того позивач просить стягнути х відповідача на його користь понесені судові витрати у виді сплаченого судового збору в сумі 3028,00 грн. та 9200 гривень витрат на оплату правничої допомоги.
3. Відповідач відзиву на позов не надав.
ІІ. Заяви ( клопотання) учасників справи.
4. Представник позивача надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує щодо ухвалення заочного розгляду справи.
5. Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася. Про день і час розгляду справи повідомлена через оголошення, розміщене на офіційному веб-порталі сайту «Судова влада». Клопотання про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи за її обов`язкової участі суду не надала.
ІІІ. Інші процесуальні дії у справі.
6. Ухвалою суду від 24 березня 2025 року (а.с.51) було постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження.
7. Оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання (стаття 128 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК)), в судове засідання не з`явився без поважних причин, а представник позивача не заперечував проти проведення заочного розгляду справи, Судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам статей 280-281 ЦПК.
8. Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК), у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносини.
12. 22.02.2021 року між АТ «Альфа-банк» та ТОВ «ФК`Форт» було укладено договір факторингу , за умовами якого права вимоги за кредитним договором перейшло до ТОВ «ФК Форт». ( а.с.8-12)
13. 23.02.2021 року між ТОВ «ФК Форт» та ТОВ «ФК`Еліт фінанси» було укладено договір факторингу , за умовами якого права вимоги за кредитним договором 501125006 перейшли до ТОВ «ФК» «Еліт фінанс».(а.с.13-17)
15. До позовної заяви позивач додав Акт приймання передачі Реєстру боржників від 22.02.21 року та акт приймання-передачі реєстру боржників від 23.02.2021 року ( а.с.20-21)
16. Згідно Платіжного доручення №35 ТОВ «ФК`Форт» сплатило на користь АТ «Альфа-банк» платіж відповідно до договору факторингу №1 від 22.02.2021 року. ( а.с.22)
17. Згідно Платіжного доручення №129 від 23.02.2021 року ТОВ «ФК «Еліт фінанси» сплатило на користь ТОВ «ФК Форт» грошові кошти за право вимоги згідно договору факторингу 01-23-02/21 від 23.02.2021 року. (а.с.23)
20. За нормою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (стаття 628 ЦК України).
Відповідно до статті 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
Частиною 1 ст.634 ЦК України визначено, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Загальні правила щодо форми договору визначено статтею 639 ЦК України, згідно з якою: договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі; якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами; якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення.
Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Із прийняттям Закону України «Про електронну комерцію» №675-VIII від 03 вересня 2015 року, який набрав чинності 30 вересня 2015 року, на законодавчому рівні встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних даних.
У статті 3 Закону №675-VIII визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.
За приписами статті 11 Закону №675-VIII електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства.
Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі - пункт 2 статті 11 Закону №675-VIII.
Статтею 12 Закону №675-VIII визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання:електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину;електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.
Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ.
Положення Закону № 675-VIII передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом.
Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.
Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору - пункт 5 частини 1 статті 3 Закону №675-VIII.
Нормою статті 639 ЦК України передбачено, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі.
Згідно зі ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (ч.1 ст.625 ЦК України).
Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України).
Правові наслідки порушення грошового зобов`язання боржником визначені статтями 1050, 625 ЦК України, які передбачають відповідальність боржника та зобов`язують його сплати суму боргу кредитору.
Відповідно до статті 1054 Цивільного кодексу України (далі ЦК) за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Аналіз зазначених норм матеріального права дозволяє дійти висновку про те, що після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється. Права та інтереси кредитодавця в охоронних правовідносинах забезпечуються частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.
V. Оцінка Суду.
21. Суд оцінив докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, давши їм оцінку в цілому так і кожному окремо вважає, що існують підстави для часткового задоволення позову.
Відповідно до статей 12, 81 ЦПК кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
22.02.2021 року між АТ «Альфа-банк» та ТОВ «ФК`Форт» було укладено договір факторингу , за умовами якого права вимоги за кредитним договором перейшло до ТОВ «ФК Форт». ( а.с.8-12)
В суду не має сумніву, що саме ОСОБА_1 отримала кредитні кошти від АТ «Альфа-банк».
23.02.2021 року між ТОВ «ФК Форт» та ТОВ «ФК`Еліт фінанси» було укладено договір факторингу , за умовами якого права вимоги за кредитним договором 501125006 перейшли до ТОВ «ФК» «Еліт фінанс».(а.с.13-17)
Тобто, позивач правомірно набув право грошової вимоги до ОСОБА_1 за кредитним договором №501125006 .
Стосовно часткового задоволення позову:
2) По відсоткам складає 4298,83 грн., що підтверджується розрахунком ( а.с.42). У зв`язку з чим позов в цій частині підлягає задоволенню.
3)решта суми позову складає заборгованість по комісії та штрафні санкції, що підтверджується розрахунком ( а.с.42), а не заборгованість по відсоткам, як зазначає позивач у позові.
Слід зазначити про необґрунтованість вимоги про стягнення комісії, оскільки умови договору щодо щомісячної комісії є нікчемними.
1)Верховний суд зазначив, що умови договору про споживчий кредит, які передбачають щомісячну сплату комісії за обслуговування кредиту без надання конкретних додаткових або супутніх послуг, є нікчемними. Це відповідає частинам першій та другій статті 11 та частині 5 ст.12 Закону України «Про споживче кредитування» (Постанова ВС №204/224/21 від 06.11.2023 року та №727/5461/23 від 10.01.24 року).
З огляду на те, що позивач не надав доказів надання банком таких послуг, суд приходить до висновку, що вимоги щодо сплати комісії є необгрунтованими, у зв`язку з недійсністю умов договору в цій частині, тому відмовляє у стягненні суми комісії.
2)Згідно з п.18 розділу «Практика та нарахування положень ЦК України, доданих Законом України №212-IX від 15.03.22 р. , у період дії воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення чи скасування, позичальники звільняються від відповідальності, визначеної ст.625 ЦК України, а також від обов`язку сплати неустойки, штрафу, пені) за прострочення виконання грошових зобов`язань за кредитними договорами.
VІ. Розподіл судових витрат між сторонами.
22. За змістом статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно платіжної інструкції №1033 від 06.03.2025 року (а.с.4.) позивачем було сплачено 3028,00 грн. судового збору.
Оскільки позовні вимоги позивача були задоволенні повністю, тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути суму сплаченого судового збору в розмірі 3028,00 грн.
Щодо витрат на правничу допомогу адвокатів, суд зазначає наступне.
Суд розподіляє судові витрати на підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України пропорційно задоволених позовних вимог. Частиною першою статті 15 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.
Відповідно до положень частини першої, пунктів 1, 4 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Відповідно до частини першої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.
Пунктами 1, 2 частини другої статті 141 ЦПК України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес.
Частиною восьмою статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.
Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.
У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
На підтвердження понесених витрат на правничу допомогу позивач надав: Договір №03-07/24 про надання правничої допомоги від 03 липня 2024 року ( а.с.4344), Акт приймання-передачі наданих послуг від 15.07.2024 року згідно якого витрати складають 9200 гривень(а.с.44 на зв.), платіжну інструкцію №4949 від 01.10.2024 року про оплату витрат на правничу допомогу в сумі 9200 гривень ( а.с.45)
Враховуючи складність справи, обсяг і складність виконаної адвокатом роботи, суд вважає, що зазначені позивачем витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 9200,00 грн є неспівмірним з обсягом роботи проробленій адвокатом, у зв`язку з чим з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 3000,00 гривень у відшкодування витрат на правову допомогу.
керуючись статтями 2, 5, 10-13, 18, 81, 258-259, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, Суд, -
1. Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Еліт фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,- задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільного процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його підписання.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.
Рішення може бути оскаржено до Сумського апеляційного суду.

До дня початку функціонування єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Роменський міськрайонний суд Сумської області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «ЕЛІТ ФІНАНС» ІКЮО 40340222, адреса 03035, м.Київ, пл.Солом`янська,2.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації місця проживання : АДРЕСА_1 .

СУДДЯ РОМЕНСЬКОГО

МІСЬКРАЙОННОГО СУДУ Оксана ЄВЛАХ