Справа № 405/7065/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2025 року м. Кропивницький

Подільський районний суд м. Кропивницького у складі:

головуючого судді: Драного В.В.

при секретарі: Дятел О.В.

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради, про визначення місця проживання дитини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , третя особа - Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради, про визначення місця проживання дитини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з батьком.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18.10.2024 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено підготовче судове засідання.

09.05.2025 року позивач подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить забезпечити позов шляхом визначення часу спілкування дитини ОСОБА_1 з батьком позивачем ОСОБА_1 з 10:00 год. кожної суботи до 18:00 год. кожної неділі місяця за місцем проживання батька за адресою: АДРЕСА_1 , зобов`язавши відповідача ОСОБА_2 передавати дитину її батьку за місцем проживання дитини до набрання рішенням у справі законної сили. В обґрунтування заяви вказав, що із середини вересня 2024 року відповідач переховує дитину від нього та він повністю позбавлений спілкування з дитиною. Вважає, що зустрічі батька з дитиною є співмірним заходом забезпечення позову. У свою чергу, позбавлення батька будь-якої можливості особисто контактувати з дитиною виключає за своєю суттю будь-які шанси на відновлення належного емоційного контакту між дитиною та ним.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 ЦПК України заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У п. 3 ч. 1 ст. 150 ЦПК України зазначено, що позов забезпечується встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин.

Забезпечення позову по суті це тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що між сторонами виник спір із сімейних правовідносин, а саме щодо місця проживання їх дитини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з батьком.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що таке обмеження захищає законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає у рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Відповідно до пунктів 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини 1989 року, ратифікованої Постановою Верховної Ради України від 27.02.1991 року № 789-XII, всі дії стосовно дітей органів соціального забезпечення, судів, адміністративних чи законодавчих органів повинні бути спрямовані на якнайкраще забезпечення інтересів дитини. Держави-учасниці повинні забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права і обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

Згідно ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Відповідно до ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини

Європейський суд з прав людини наголошував на необхідності та важливості контакту дитини з кожним із батьків під час тривалого судового процесу та відсутності остаточного рішення щодо визначення місця проживання дитини. Так, у рішенні «Крістіан Кетелін Унгуряну проти Румунії» від 04.09.2018 року ЄСПЛ вказав, що тривалий судовий процес, пов`язаний, у тому числі зі встановленням графіка відвідування дитини, невиправдано позбавив батька можливості бачитися з сином протягом чотирьох років, що свідчить про порушення статті 8 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року щодо права на повагу до його приватного і сімейного життя, а тому є допустимим встановлення такого графіка до закінчення розгляду справи по суті.

У сімейних правовідносинах, враховуючи їх чутливий характер а також можливий тривалий судовий розгляд справи про визначення місця проживання малолітньої дитини, сприяння забезпеченню відновлення відносин та емоційного контакту малолітньої дитини особисто з її батьком повинно переважати над бажанням інших осіб обмежити або взагалі відгородити дитину від зустрічей із батьком.

Системний аналіз наведених норм права дає підстави вважати, що батько, який на час вирішення справи про визначення місця проживання дитини проживає окремо від дитини, також має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батькові спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини і таке спілкування відбувається саме в інтересах дитини.

При визначенні основних інтересів дитини в кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку в безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним.

Зустрічі батька з дитиною будуть сприяти відновленню та налагодженню емоційних стосунків батька із її малолітньою дитиною і ця обставина відповідатиме найкращим інтересам дитини.

Обставин, за яких періодичне спілкування батька з дитиною негативно вплинуло б на останню судом не встановлено.

Зазначене узгоджується з правовими позиціями, викладеними у постановах Верховного Суду від 18.11.2020 року в справі № 127/31328/19 та від 15.11.2023 року в справі № 467/403/22.

Згідно ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Водночас, відповідно до ст. 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Так, рішенням Виконавчого комітету Кропивницької міської ради від 26.11.2024 року № 1206 визначено наступний спосіб участі ОСОБА_1 у вихованні дитини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та спілкуванні з нею, а саме з 10:00 щосуботи до 18:00 неділі за місцем проживання батька з урахуванням режиму дня дитини.

Приймаючи до уваги те, що вжиття заявлених позивачем заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання, враховуючи інтереси сторін та дитини, суд вважає необхідним вжити заходи забезпечення позову в обраний позивачем спосіб, який є співмірним із заявленими вимогами, а саме шляхом визначення графіку спілкування батька із дитиною на час вирішення спору про місце проживання дитини.

Станом на час розгляд судом заяви про забезпечення позову у суду відсутні підстави для зустрічного забезпечення, а також вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду на застосування зустрічного забезпечення, згідно ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 149-150, 153, 154, 157, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом визначення часу спілкування малолітньої дитини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з батьком позивачем ОСОБА_1 з 10:00 год. кожної першої суботи до 18:00 год. кожної першої неділі місяця та з 10:00 год. кожної третьої суботи до 18:00 год. кожної третьої неділі місяця за місцем проживання батька за адресою: АДРЕСА_1 , зобов`язавши відповідача ОСОБА_2 передавати малолітню дитину ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 її батьку ОСОБА_1 за місцем проживання дитини за адресою: АДРЕСА_2 , з моменту постановлення даної ухвали до набрання рішенням у справі законної сили.

Дані стягувача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Дані боржника: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом. Строк пред`явлення до виконання ухвали 1 (один) рік.

Суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Копію ухвали направити учасникам справи та уповноваженим органам для виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Подільського районного суду

міста Кропивницького Владислав Вікторович Драний