Справа № 442/3429/25
Провадження № 2/442/1163/2025
УХВАЛА

п р о з а л и ш е н н я п о з о в н о ї з а я в и б е з р у х у

"08" травня 2025 р. м. Дрогобич

Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Коваль Р.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Львівської обласної організації Українського товариства мисливців і рибалок, третьої особи Громадської організації «Українське товариство мисливців та рибалок» про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , звернувся до Дрогобицького міськрайонного суду з позовом до Львівської обласної організації Українського товариства мисливців і рибалок, третя особа Громадська організація «Українське товариство мисливців та рибалок», в якому визнати протиправним і скасувати наказ голови Львівської обласної організації «Українське товариство мисливців і рибалок» №10 від 19.03.2025 в редакції наказу голови Львівської обласної організації «Українське товариство мисливців і рибалок» №13 від 04.04.2025.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Суддею при дослідженні поданої позовної заяви встановлено, що стороною позивача при поданні позову не дотримано вимоги ст. 175, ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити відомості: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

З дослідженої позовної заяви вбачається, що стороною позивача у справі не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету всіх учасників справи.

Відповідно до ст. 28 ЦПК України позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Оскільки позивач, відповідно до положень ст. 28 ЦПК України, звертається із даним позовом до суду за своїм місцем проживання, суд через відсутність відомостей про реєстрацію місця проживання позивача в доданих до позовної заяви документах, позбавлений можливості визначити територіальну підсудність позову.

Позивачем вказано наступну адресу: АДРЕСА_1 .

При цьому, до матеріалів справи не додано будь-яких підтверджуючих документів щодо зареєстрованого місця проживання (витяг з Єдиного державного демографічного реєстру у разі наявності у позивача паспорта громадянина України у формі ID-картки або довідка адресного-довідкового бюро з відомостями про місце реєстрації).

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, на виконання недоліків заяви позивачу необхідно надати підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Вимоги щодо змісту позовної заяви, її пред`явлення, а також до документів, котрі додаються до позовної заяви, регламентовані статтями 175 та 177 ЦПК України.

Разом з тим, згідно змісту позовної зави та представлених документів, котрі додані позивачем ОСОБА_1 до цієї позовної заяви, такі не у повні мірі відповідають вимогам, встановленим вищенаведеними статтями ЦПК України.

Так, усі додані до позовної заяви копії документів належно не засвідчені, що суперечить вимогам, встановленим до оформлення копій документів.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктами 5.26., 5.27. Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації Вимог до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55).

В резолютивній частині позовної заяви позивач просить витребувати у відповідача наказ № 10 від 19.03.2025.

Відповідно до ст. 84 ч.1 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Разом з тим, у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено про вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу ( п.4 ч.2 ст. 84 ЦПК України).

Клопотання про витребування доказів відповідно до положень ЦПК України не подано.

Також не подано доказів того, що позивачем вживалися заходи для отримання зазначених документів.

Збирання доказів у цивільній справі не є обов`язком суду. Також суд не уповноважений перебирати на себе права та обов`язки сторін.

У зв`язку із наведеним вище, суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття провадження у даній справі.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) наголошує, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов`язаної з його або її правами та обов`язками цивільного характеру (рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (п.36).

На це "право на суд", в якому право на доступ до суду є одним з його аспектів, може посилатися кожен, хто небезпідставно вважає, що втручання у реалізацію його або її прав цивільного характеру є неправомірним (рішення від 13 жовтня 2009 року у справі "Салонтаджі-Дробняк проти Сербії" (п. 132).

Поряд із цим, як зазначає Європейський суд з прав людини, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету. Також Європейський суд з прав людини зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі «Жоффре де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року).

З практики Європейського суду з прав людини випливає, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод не гарантує захист теоретичних та ілюзорних прав, а гарантує захист прав конкретних та ефективних (Рішення Суду у справі «Артіко проти Італії» (Artico c. Italie) від 13 травня 1980 року).

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання заявником умов реалізації права на звернення до цього суду з заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З врахуванням вищевикладеного, суддя приходить до висновку, що позовна заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту.

У відповідності до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України).

При цьому, суддя зазначає, що у випадку невиконання вимог суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Львівської обласної організації Українського товариства мисливців і рибалок, третьої особи Громадської організації «Українське товариство мисливців та рибалок» про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення недоліків заяви зазначених вимог в зазначений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали направити позивачу для виконання.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Роман КОВАЛЬ