Провадження №2/523/1253/25
У Х В А Л А

"08" травня 2025 р. м. Одеса

Пересипський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді: Далеко К.О.,

секретаря судового засідання: Дмітрієвої В.С.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 адвоката Стріченко Д.А.,

представника відповідача АТ «Одесагаз» - адвоката Веселова О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі № 17 м. Одеси, клопотання представника відповідача про поновлення пропущеного процесуального строку для подання відзиву у цивільній справі № 523/18053/24 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Одесагаз» про визнання протиправним, скасування рішення та акту,

ВСТАНОВИВ:

29.10.2024 року ОСОБА_1 подав до Суворовського районного суду м. Одеси позовну заяву до Акціонерного товариства «Одесагаз» про визнання протиправним, скасування рішення та акту.

Наведена позовна заява була подана до суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд». До позову позивачем була додана квитанція №1960313 про доставку документів позову із додатками, до зареєстрованого Електронного кабінету користувача ЄСІТС відповідача Акціонерного товариства «ОДЕСАГАЗ».

Ухвалою суду від 05.11.2024 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено у справі підготовче судове засідання на 11.12.2024 року. Встановлено відповідачу строк п`ятнадцять днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, протягом якого відповідач має право подати відзив на позовну заяву, з урахуванням вимог статті 178 ЦПК України. Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншому учаснику справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Вказана ухвала отримана відповідачем 07.11.2024 14:29:53, що підтверджується інформацію з підсистеми ЄСІТС «Електронний суд».

03.04.2025 року через підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» представник відповідача АТ «ОДЕСАГАЗ» подав до суду відзив на позов із додатками, яким просив відмовити у задоволенні позову та поновити строку на подачу відзиву на позов.

Мотивуючи поважність причин пропуску строку для подання відзиву, адвокат Веселов А.О. зазначив, що у зв`язку з веденням бойових дій, адвокати з якими АТ «Одесагаз» уклала договір про надання правової допомоги виїхали за межи Одеської області. Зараз підприємство обслуговує три адвокати, Усе навантаження (понад 200 справ) по юридичному супроводу підприємства АТ «Одесагаз» здійснюють лише три адвоката, з якими укладено договори на правничу допомогу. Майже в кожній справі требо готувати заяви по суті справи та/або заяви з процесуальних питань. Подати документи у встановлені процесуальні строки стало вкрай важко, а іноді неможливим.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Стріченко Д.А. у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання про поновлення процесуального строку для подання відзиву на позовну заву. Зазначив, що наведені представником відповідача підстави не є поважними для поновлення процесуальних строків. Також, представник відповідача не виконав вимоги щодо надіслання копії відзиву з додатками особисто позивачу ОСОБА_1 , а їх направлення йому, як представнику позивача, не виключає обов`язок направлення таких документів і особисто позивачу.

Представник відповідача АТ «ОДЕСАГАЗ» - адвокат Стріченко Д.А. підтримав клопотання про поновлення процесуального строку, та просив його задовольнити, прийняти відзив на позов. Надав пояснення аналогічні викладеним у відзиві, додатково пояснив, що він не зобов`язаний був направляти копію відзиву та додатків до нього особисто відповідачу ОСОБА_1 , оскільки він виконав наведений обов`язок шляхом направлення відзиву та додатків до Електронного кабінету в ЄСІТС його представнику адвокату Стріченко Д.А. Направлення документів представнику позивача вважається їх направленням і позивачу. Також, він направив відзив значно раніше, однак стався збій в системі, тому незрозумілі причини не доставки відзиву до суду.

Суд, вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до ч. 7 ст. 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Відповідно до статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із частинами першою, другою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

У даному випадку, ухвалою суду від 05.11.2024 встановлено відповідачу строк п`ятнадцять днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, протягом якого відповідач має право подати відзив на позовну заяву, з урахуванням вимог статті 178 ЦПК України. Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Як вказано вище, ухвала суду отримана відповідачем 07.11.2024.

03.04.2025 через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» до суду представником відповідача Веселовим А.О. подано відзив на позовну заяву з пропущенням процесуального строку для його подачі, більше ніж на 4 місяці.

Суд зазначає, що наведені у відзиві причини пропуску відповідачем строку на подачу відзиву, а саме те що у зв`язку з веденням бойових дій, адвокати з якими АТ «Одесагаз» уклала договір про надання правової допомоги виїхали за межі Одеської області, зараз підприємство обслуговує три адвокати, усе навантаження (понад 200 справ) по юридичному супроводу підприємства АТ «Одесагаз» здійснюють лише три адвоката, з якими укладено договори на правничу допомогу, майже в кожній справі требо готувати заяви по суті справи та/або заяви з процесуальних питань, подати документи у встановлені процесуальні строки стало вкрай важко, а іноді неможливим судом не визнаються поважними.

Суд приймає до уваги, що пропуск строку на подачу відзиву не є незначним, а складає більше чотирьох місяців.

У свою чергу, наведені представником відповідача причини пропуску строку, могли бути покладені в основу продовження судом процесуального строку, в порядку ч.2 ст. 127 ЦПК України, у випадку подачі до суду відповідної заяви, складення якої не займає великого часу, однак таких дій представником відповідача вчинено не було.

Одночасно, суд не приймає доводи представника відповідача щодо направлення ним до суду відзиву раніше, однак внаслідок збою в системі, його не було доставлено до суду, оскільки наведені доводи не підтверджені жодними доказами.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

За загальним правилом пропуск процесуальних строків має наслідком втрату права на вчинення процесуальної дії, а для суду настає обов`язок застосувати передбачені ЦПК України наслідки подання документів після закінчення процесуальних строків. Під залишенням документів без розгляду треба розуміти відмову суду давати правову оцінку поданому з пропуском строку документу.

За загальним правилом метою встановлення строків є надання визначеності у реалізації суб`єктами правовідносин своїх прав та обов`язків. З настанням або закінченням відповідного строку пов`язане виникнення, зміна чи припинення правовідносин.

Строк як відрізок часу обмежує дію суб`єктивних прав та обов`язків. Водночас процесуальний строк - це встановлений законом або визначений судом проміжок часу, протягом якого суд або учасники судового процесу мають право або зобов`язані вчинити певну процесуальну дію чи сукупність таких дій.

Процесуальні строки мають свою специфіку: по-перше, вони завжди мають імперативний характер; по-друге, процесуально-правові строки встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; по-третє, вони мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу.

Отже, запровадження строку, у межах якого особа може звернутися до суду, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності та забезпечення здійснення судових процедур у межах розумних строків.

У низці рішень ЄСПЛ принцип правової визначеності трактується у контексті дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (справи «Рябих проти Росії», пункти 51, 52, «Брумареску проти Румунії», пункт 61).

Отже, встановлення строків звернення до суду із заявою чи скаргою у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для учасників справи того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте судом рішення або здійснена дія не підлягатимуть скасуванню.

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформував практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, також строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Зокрема, ЄСПЛ у справах «Світлана Науменко проти України», «Трегубенко проти України», «Праведна проти Росії», «Желтяков проти України» зазначає, що у випадках перегляду судових рішень як у порядку нагляду, так і у зв`язку з нововиявленими обставинами національним судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів, як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Загалом згідно з практикою ЄСПЛ при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (справи «Волчлі проти Франції», «ТОВ «Фріда» проти України»).

Враховуючи викладене, зважаючи на те, що стороною відповідача не було надано суду доказів поважності пропуску строку на подання відзиву на позов, суд, з метою забезпечення змагальності сторін та рівних прав учасників справи щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, що встановлено статтею 12 ЦПК України, вважає, що у задоволенні заяви про поновлення пропущеного строку на подання відзиву на позов необхідно відмовити, а відзив відповідача - залишити без розгляду.

Відповідно до ч.5 ст. 259 ЦПК України ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом без оформлення окремого документа, зазначаються у протоколі судового засідання. Суд може оформити такі ухвали окремим документом після закінчення судового засідання.

На підставі викладеного, керуючись ст. 178, 187, 260, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача про поновлення пропущеного процесуального строку для подання відзиву - відмовити.

Відзив АТ «ОДЕСАГАЗ», поданий у межах цивільної справи № 523/18053/24 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Одесагаз» про визнання протиправним, скасування рішення та акту - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: К.О. Далеко