Справа № 214/7751/23
У Х В А Л А

про повернення заяви про скасування судового наказу

18 березня 2025 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Попов В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, -

ВСТАНОВИВ:

13 жовтня 2023 року за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області було видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» заборгованості по оплаті за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, що утворилась за адресою: АДРЕСА_1 , за період з вересня 2020 року по вересень 2023 року у розмірі 3750 грн. 37 коп. та за період з 21 жовтня 2020 року по 21 лютого 2022 року інфляційних втрат у розмірі 125 грн. 12 коп. і 3% річних у розмірі 33 грн. 34 коп., а також судового збору у розмірі 268 грн. 40 коп.

11 березня 2025 року до суду від боржника надійшла заява про скасування вказаного судового наказу, у зв`язку з тим, що вона 03 березня 2025 року сплатила стягнуту з неї заборгованість та судовий збір, на підтвердження чого надала копії відповідних квитанцій.

Дослідивши заяву, матеріали справи, суддя приходить до висновку про необхідність її повернення без розгляду з наступних підстав.

Так, судом установлено, що спірний судовий наказ було видано 13 жовтня 2023 року Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» та надіслано на адресу боржника.

Відповідно до ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Між тим, заявник у поданій нею заяві про скасування судового наказу взагалі не зазначає дати отримання судового наказу та ознайомлення з його змістом, докази, що містили б такі відомості до заяви також не додані. Відтак, суд позбавлений можливості встановити дійсну дату отримання боржником спірного судового наказу та ознайомлення з його змістом, з метою перевірки дотримання заявником строків звернення до суду з даною заявою.

Разом з тим, суд зазначає, що поважність причин пропуску строку є оціночним поняттям та має встановлюватись у кожному окремому випадку на підставі відповідних доказів, які у свою чергу оцінюються судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. При цьому, поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії та підтверджені належними доказами.

Відтак, зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що заявником пропущено строк для подачі заяви про скасування судового наказу, встановлений ч. 1 ст. 170 ЦПК України.

Окрім того, суд також зазначає, що згідно з положеннями ч. 3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі та має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. Заява підписується боржником або його представником. До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Так, судом установлено, що заявник подає заяву про скасування судового наказу, без долучення до неї документу, що підтверджує сплату судового збору за подання заяви про скасування судового наказу.

Більш того, суд звертає увагу на те, що із наданих заявником квитанцій убачається, що стягнута вказаним вище судовим наказом заборгованість за надані послуги та сплачений стягувачем судовий збір були повністю сплачені заявником 03 березня 2025 року, тобто після винесення спірного судового наказу. При цьому, доводів про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача, заява про скасування судового наказу не містить та враховуючи, що сума боргу була сплачена після постановлення судового наказу, таке свідчить про визнання вимог стягувача, що не є підставою для скасування судового наказу. Між тим, добровільна сплата боргу є підставою для відмови у пред`явленні судового наказу для подальшого виконання.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу, суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

Враховуючи викладене, заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу підлягає поверненню без розгляду.

Керуючись ст.ст.170, 171, 353-355 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її складення.

Суддя В.В. Попов.