Справа № 308/9918/16-ц
У Х В А Л А

про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

12 травня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., розглянувши заяву ОСОБА_1 подану в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 28.03.2025 року у справі за позовом керівника Ужгородської місцевої прокуратури Д. Кириленко правонаступником якого є Ужгородська окружна прокуратура до Ужгородської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про скасування в частині рішень Ужгородської міської ради, скасування державної реєстрації права на земельну ділянку та витребування земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 28.03.2025 року у справі за позовом керівника Ужгородської місцевої прокуратури Д. Кириленко правонаступником якого є Ужгородська окружна прокуратура до Ужгородської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про скасування в частині рішень Ужгородської міської ради, скасування державної реєстрації права на земельну ділянку та витребування земельної ділянки.

В обґрунтування вимог заяви вказує на те, що 28.03.2025 року Ужгородським міськрайонним судом було прийнято заочне рішення, яким визнано незаконним та скасовано пункт 1.22 рішення 27 сесії 6 скликання Ужгородської міської ради від 09.11.2015 за №1882; Скасовано державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на земельну ділянку за кадастровим номером :31:001:0392, площею 0,153 га, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та державну реєстрацію вказаної земельної ділянки у Державному земельному кадастрі; Витребувано земельну ділянку за кадастровим номером :31:001:0278, площею 0,0660 га від ОСОБА_1 в координатах, межах та конфігурації, що була передана у власність ОСОБА_3 на підставі пункт 1.22 рішення 27 сесії 6 скликання Ужгородської міської ради від 09.11.2015 за №1882 на користь територіальної громади міста Ужгорода в особі Ужгородської міської ради (ідентифікаційний код юридичної особи 33868924).

Заява про перегляд заочного рішення мотивовано тим, що участь у розгляді справи відповідач не приймала, копії цивільного позову та додатків до нього не отримувала, про час та місце судового розгляду справи повідомлена не була, у зв`язку з чим в судове засідання не з`явилася, відзиву на позовну заяву не подала. Також позивач жодних повідомлень, листів чи інших документів, які б свідчили про належне інформування відповідача про подання позову, призначення судового засідання або ухвалене рішення, відповідач не отримувала.

Зазначає, що відповідач не була належним чином повідомлена про розгляд справи у встановленому законом порядку, що позбавило її можливості реалізувати свої процесуальні права, зокрема право на подання відзиву на позовну заяву, участь у судових засіданнях та подання доказів на підтвердження своєї позиції.

Таким чином, відповідач фактично була позбавлена можливості захистити свої права та інтереси у даній справі, а її відсутність у судовому процесі спричинена не її волею, а неналежним повідомленням з боку суду чи іншого учасника справи.

Вказує, що рішення Ужгородського міськрайонного суду від 28 березня 2025 року по справі № 308/9918/16-ц у Єдиному реєстрі судових рішень було офіційно оприлюднено 03.04.2025 року, що означає початок перебігу процесуального строку. Після отримання цієї інформації відповідач одразу звернулася за правовою допомогою до адвоката Бойка Богдана Богдановича. Із зазначеним заочним рішенням суду сторона відповідача ознайомилася безпосереднього 03 квітня 2025 року.

Сторона відповідача не погоджується із вказаним заочним рішення суду, оскільки підставою для перегляду заочного рішення суду є, те що під час розгляду справи судом не було повно з`ясовано усіх фактичних обставин справи та не досліджено і не надано належної оцінки наявним в матеріалах справи доказам, а тому рішення суду є необґрунтованим та незаконним.

Представник вказує на те, що строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Звертає увагу що, суд ухвалив про заочний розгляд справи, не маючи в матеріалах справи доказів належного повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи, повторності неявки належним чином повідомленого відповідача. Зазначені обставини вказують на те, що сторона відповідача не була належним чином повідомлена судом про розгляд справи.

З посилання на викладене, представник відповідача просить суд: поновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк для звернення із заявою про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 28 березня 2025 року по справі № 308/9918/16-ц; Переглянути заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду від 28 березня 2025 року по справі № 308/9918/16-ц про скасування в частині рішень Ужгородської міської ради, скасування державної реєстрації права на земельну ділянку та витребування земельної ділянки та за наслідками розгляду даної заяви заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду від 28 березня 2025 року по справі № 308/9918/16-ц скасувати; Справу призначити до розгляду у загальному порядку.

Заява про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 28 березня 2025 року надійшла до суду через систему «Електронний суд» - 30.04.2025 року та зареєстрована, згідно штампу суду 01.05.2025 року.

Суд, дослідивши матеріали заяви про перегляд заочного рішення, давши їм належну правову оцінку, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За приписами ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. В той же час учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 284 ЦПК України строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

ЦПК України встановлює особливий порядок оскарження заочного рішення відповідачем: відповідно до статті 284 ЦПК України заочне рішення може переглянути суд, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення можна подати протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не вручили у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд цього рішення, якщо подасть таку заяву протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суд може також поновити у разі пропуску з інших поважних причин.

Судом встановлено, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 04.12.2023 року до участі у справі у якості співвідповідача було залучено ОСОБА_1 .

Судом встановлено, що як вбачається з матеріалів справи №308/9918/16-ц, 28.02.2024 року представником відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подано до суду ордер на надання правничої (правової) допомоги серії АО №1112118 від 28.02.2024 року на представництво інтересів відповідача ОСОБА_1 та заяву про відкладення розгляду справи та ознайомлення з матеріалами справи. Також 26.03.2024 року представником відповідача ОСОБА_2 подано до суду заяву про відкладення розгляду справи.

Отже слід зробити виссновок, що відповідачу ОСОБА_1 та її представнику ОСОБА_2 було відомо про існування судового провадження.

Як встановлено судом, на виконання вимог ЦПК України суд направив відповідачу ОСОБА_1 копію заочного рішення на адресу її зареєстрованого місця проживання, що стверджується рекомендованим повідомленням, яке повернулося на адресу суду з відміткою Укрпошти «за закінченням терміну зберігання» за №666.

Також, як встановлено судом з матеріалів справи , заочне рішення від 28.03.2025 року було відправлено її представнику ОСОБА_2 до його електронного кабінету та доставлено останньому 02.04.2025 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу.

З огляду на викладене суд не бере доводи представника відповідача ОСОБА_2 про те, що сторона відповідача не була належним чином повідомлена судом про розгляд справи до уваги, оскільки відповідачу ОСОБА_1 та її представнику ОСОБА_2 було достеменно відомо про наявність даної справи на розгляді суду та останні належним чином повідомлялись про час та місце розгляду справи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідач ОСОБА_1 та її представник не скористалися своїм правом на подання заяви про перегляд заочного рішення у строки встановлені законодавством, а саме не подали таку заяву протягом двадцяти днів з дня вручення повного заочного рішення. ( останній день для подання заяви до суду 22.04.2025 року, який не є вихідним днем).

Аналізуючи зазначені вище обставини, суд приходить висновку, що заявником пропущено строк звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду, передбачений чинним ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Така заява розглядається судом без повідомлення учасників справи (ч. 3 ст. 127 ЦПК України) з постановленням ухвали (ч. 6 ст. 127 ЦПК України).

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язав сторін у справі, визначених ЦПК України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Поважними причинами можуть вважатися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Вивчивши аргументи заявника, матеріали долучені до заяви про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 308/9918/16-ц та проаналізувавши цивільне процесуальне законодавство, суд приходить висновку, що заявником пропущено строк звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду, передбачений чинним ЦПК України.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

У пункті 47 рішення у справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

Дотримання строків є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Верховний Суд у постанові від 25.02.2020 у справі № 755/5323/16-ц та у постанові від 16.12.2019 у справі № 286/1130/13-ц акцентував увагу на тому, що безпідставне поновлення процесуального строку є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Звертаючись до суду з даною заявою про перегляд заочного рішення, заявник та її представник просили поновити строк, вказуючи на те, що суд ухвалив про заочний розгляд справи, не маючи в матеріалах справи доказів належного повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи, повторності неявки належним чином повідомленого відповідача. Водночас жодних доказів на підтвердження своїх доводів до заяви не долучено.

Заявником поважних причин, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин для подання заяви про перегляд заочного рішення не зазначено, доказів на підтвердження неможливості подачі заяви про перегляд заочного рішення у визначений процесуальним законом строк не надано.

Стаття 126 ЦПК України передбачає наслідки пропуску процесуальних строків: право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом; документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З урахуванням правового висновку викладеного Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 09.11.2021 у справі № 214/5505/16, приймаючи до уваги пропущення заявником встановленого положеннями ЦПК України строку для звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, суд приходить висновку про необхідність залишення заяви без задоволення.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та апеляційному оскарженню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 127, 258-260, 285, 287, 288 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 подану в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 28.03.2025 року у справі за позовом керівника Ужгородської місцевої прокуратури Д. Кириленко правонаступником якого є Ужгородська окружна прокуратура до Ужгородської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про скасування в частині рішень Ужгородської міської ради, скасування державної реєстрації права на земельну ділянку та витребування земельної ділянки - залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца