Провадження № 2/761/1228/2025
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

12 травня 2025 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Романишена І.П. вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м.Києва надійшла вищезазначена позовна заява про розірвання шлюбу, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.05.2023 року справу передано судді Макаренко І.О.

На підставі розпорядження № 01-08-663 від 20.03.2025 року щодо повторного автоматичного розподілу справи № 761/18250/23 за підписом керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва, протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.03.2025 року матеріали позову передані на розгляд судді Романишеній І.П.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 24 березня 2025 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Як вбачається з матеріалів справи, вказану ухвалу суду було направлено судом засобами поштового зв`язку, за місцем проживання ОСОБА_1 , разом з тим, поштове відправлення повернулося до суду з відміткою "за закінченням терміну зберігання".

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі №921/6/18).

Позивач не була позбавлена права та можливості ознайомитись з ухвалою суду у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Отже, суд належним чином виконав свій обов`язок щодо повідомлення позивача про залишення позовної заяви без руху та необхідність усунення її недоліків у десятиденний строк з дня одержання копії ухвали у спосіб, визначений судом.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Повідомлення про зміну місця проживання позивача до суду не надходило.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ч. 1ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст.175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеву.

Враховуючи викладене, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягає поверненню особі, яка її подала.

Відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючисьст. 185, 354-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною та повернути особі, яка її подала.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА