ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

09 травня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 686/6683/25

Провадження № 22-ц/820/1212/25

Суддя Хмельницького апеляційного суду Костенко А.М., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 квітня 2025 року ( в складі судді Заворотної О.Л. ) про повернення позовної заяви у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Головного управління державної казначейської служби України в Хмельницькій області про стягнення інфляційних втрат за прострочене зобов`язання за грудень 2024 року.

в с т а н о в и в :

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 24 квітня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 квітня 2025 року залишено без руху та надано строк 10 днів з дня вручення копії даної ухвали для сплати судового збору в розмірі 605 грн. 60 коп.

05 травня 2025 року від ОСОБА_1 надійшло клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання зазначив, що за 2024 рік ним отримано доходів на загальну суму 10 грн. 64 коп.. При цьому, надав відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 30 квітня 2025 року № 2225-25-28654, за період з січня 2024 року по грудень 2024 року.

Частинами 1, 3 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У ст. 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Особа має довести той факт, що її майновий стан дійсно є таким, що змушує її звернутись до суду з проханням про відстрочку, розстрочку, зменшення розміру судового збору або звільнення від нього.

Як вбачається зі змісту долучених до клопотання відомостей з Державного реєстру фізичних осібплатників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 30 квітня 2025 року №2225-25-28654, за період з січня 2024 року по грудень 2024 року ОСОБА_1 отримав дохід у розмірі 10 грн. 64 коп.

Проте, надані відомості не відображають інформації про об`єктивний матеріальний стан апелянта та не підтверджують, що ОСОБА_1 за 2024 рік не отримував більше доходів з інших джерел, а також не підтверджують тієї обставини, що вказаний дохід є його єдиним річним доходом.

Відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків не виключають можливості отримання ним інших доходів, зокрема, від Пенсійного фонду України, Державного центру зайнятості тощо (ухвала судді Великої Палати Верховного Суду від 04 квітня 2023 року у справі №901/988/18).

Інших доказів, які б підтверджували, що ОСОБА_1 за 2024 рік більше не отримував доходів з інших джерел до клопотання не долучено.

Таким чином, зазначені у клопотанні обставини не можуть бути підставою для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, оскільки він не надав доказів на підтвердження того, що його майновий стан на день звернення з апеляційною скаргою перешкоджав сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі, тому у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду.

За таких обставин ОСОБА_1 має сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги або надати суду інші докази на підтвердження свого матеріального становища для вирішення питання щодо звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи вищевикладене, зазначений в ухвалі Хмельницького апеляційного суду від 24 квітня 2025 року строк для усунення недоліків необхідно продовжити та повідомити про це заявника.

Керуючись ст.ст. 127, 356, 357 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, вказаний в ухвалі Хмельницького апеляційного суду від 24 квітня 2025 року, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання цієї вимоги апеляційна скарга буде повернута.

Ухвала набирає законної сили після її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

апеляційного суду А.М. Костенко