справа № 619/903/25
провадження № 2-др/619/16/25
УХВАЛА

іменем України

23 травня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіБолибока Є.А.

Імена (найменування) учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 .

Стислий виклад позиції позивача.

13 лютого 2025 року ОСОБА_1 в особі представника адвоката Вакули В.М. звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому, з урахуванням уточнених вимог, просила розірвати шлюб зареєстрований 28 квітня 2023 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 277.

01 квітня 2025 року рішенням суду позов ОСОБА_1 задоволено повністю.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

13 травня 2025 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Вакула В.М. через систему «Електронний суд» звернувся до суду з заявою про ухвалення додаткового рішення, згідно якого відновити позивачу ОСОБА_1 дошлюбне прізвище: « ОСОБА_3 ». Мотивуючи свою заяву представник позивача посилається на те, що в позові позивач ОСОБА_1 просила суд розірвати шлюб та відновити дошлюбне прізвище ОСОБА_3 , але в рішенні суду вказано тільки про розірвання шлюбу. Щодо відновлення дошлюбного прізвища позивача, судом не винесено рішення.

У судове засідання сторони, які належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи, не з`явилися, що відповідно до ч. 4 ст. 270 ЦПК України не перешкоджає розгляду заяви.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 01.04.2025 позов ОСОБА_1 задоволено повністю. Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 28 квітня 2023 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 277, розірвано. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.

Мотиви суду.

Дослідивши матеріали справи, вимоги заяви про ухвалення додаткового рішення, суд дійшов висновку про відмову в прийнятті додаткового рішення виходячи з такого.

Відповідно до вимог частини першої статті 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених ст. 430 цього Кодексу.

Отже, способом усунення неповноти рішення суду є ухвалення додаткового рішення і додаткове рішення може бути ухвалене лише у випадках і за умов, вичерпний перелік яких передбачений статтею 270 ЦПК України. При порушенні питання про ухвалення додаткового рішення з інших підстав суд має право відмовити в його ухваленні, постановивши відповідну ухвалу.

Судом установлено, що в прохальній частині уточненої позовної заяви позивачем зазначено: «та після розірвання шлюбу відновити мені дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ».

Згідно з ч. 8 ст. 294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.

Зазначена норма міститься у розділі IV «Окреме провадження» ЦПК України та не поширюється на справи, які розглядаються у порядку позовного провадження.

Суд звертає увагу на те, що прохання про залишення дошлюбного прізвища не є позовною вимогою в розумінні предмету позову, оскільки позовна вимога полягає в розірванні шлюбу, що і було вирішено судом.

Таким чином, рішенням суду були вирішені всі заявлені позовні вимоги, а тому підстав для ухвалення додаткового рішення немає.

Крім цього суд зазначає, що статтею 113 СК України визначено, що особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Також частиною п`ятою статті 295 ЦК України визначено, що прізвище фізичної особи може бути змінене у разі реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу або визнання його недійсним.

Отже, при розірванні шлюбу особа, яка змінила прізвище при державній реєстрації шлюбу, визначає для себе чи далі іменуватися цим прізвищем або відновити дошлюбне прізвище.

Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», а саме частиною шостою статті 16 установлено, що порядок розгляду заяв громадян про зміну імені встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Порядок розгляду заяв про зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) фізичної особи, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 р. № 915.

Відповідно до вказаного Порядку заяви про зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) громадян України, які проживають на території України, приймає, розглядає, а також веде їх облік відділ державної реєстрації актів цивільного стану за місцем їх проживання.

Крім того, пунктом 8 вказаного Порядку визначено, що відділ державної реєстрації актів цивільного стану надсилає необхідні матеріали до територіального органу Національної поліції за місцем проживання заявника для надання висновку про можливість зміни імені.

Отже, ОСОБА_1 має право звернутися до відповідного відділу державної реєстрації актів цивільного стану про зміну прізвища у встановленому законом порядку.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про ухвалення додаткового судового рішення.

Відповідно до ч. 5 ст. 270 ЦПК України ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 258-261, 270, 353 ЦПК України ЦПК України, суд

постановив:

Відмовити у прийнятті додаткового рішення про відновлення дошлюбного прізвища ОСОБА_1 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне судове рішення складено 23 травня 2025 року.

Суддя Є. А. Болибок