Провадження № 2/686/4739/25
УХВАЛА

09 травня 2025 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Стефанишин С.Л., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Держави Україна в особі представника ГУ ДКСУ в Хмельницькій області про стягнення з держави Україна інфляційних втрат за прострочене зобов`язання,

встановив:

05.05.2025 року до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Держави Україна в особі представника ГУ ДКСУ в Хмельницькій області про стягнення з держави Україна інфляційних втрат за прострочене зобов`язання за жовтень 2024 року.

Однак, вказана заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст.177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В прохальній частині позову ОСОБА_1 посилається на п. 13 ст. 2 Закону України «Про судовий збір» як на підставу звільнення його від сплати судового збору, цитуючи п. 11 ч. 2 ст. 3 цього Закону, а саме зазначає, що судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду. Також зазначає, що згідно статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Разом з тим, позивач заявляє вимоги не про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду, та не про захист його прав як споживача, а про стягнення інфляційних втрат за прострочене зобов`язання у порядку статті 625 ЦК України, що є вимогами майнового характеру з прострочення грошового зобов`язання, а отже, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Також, позивач просить суд звільнити його від сплати судового збору на підставі п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача, на підтвердження чого останнім долучено довідку ДПІ №2225-25-28654 від 30.04.2025 року про нарахований дохід в 2024 році в розмірі 10 грн. 54 коп.

Слід зауважити, що згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Відповідно до ч.1, ч.3 ст. 136 ЦПК України, ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. З вищевказаних підстав, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

У пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі.

Отже, доводи про майновий стан сторони та відсутність можливості сплати коштів самі по собі не можуть бути підставою для звільнення або відстрочення від сплати судового збору, оскільки заявник має не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільний майновий стан, але й подати до суду відповідні докази.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Відповідно до ч. 1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» визначено умови за яких особу може бути звільнено від сплати судового збору, зокрема це: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній рік, або позивачами є: військовослужбовці, батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої або багатодітної сім`ї; особа, яка дії в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте, на підтвердження звільнення від сплати судового збору за подання позову ОСОБА_1 подав до суду лише копію відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків/джерела виплачених доходів та утриманих податків, згідно з якими отримані ним доходи за період з січня 2024 по липень 2024 року відображені в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків/джерела виплачених доходів та утриманих податків у сумі 10 грн. 64 коп.

Велика Палата Верховного Суду у своїй ухвалі від 20 квітня 2023 року у справі № 990/13/23зазначила, що документ з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу.

Тобто, для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

У даному випадку позивачем не доведено об`єктивної наявності підстав для звільнення його від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви до Держави України в особі представника ГУ ДКСУ в Хмельницькій області про стягнення інфляційних втрат за прострочене зобов`язання за жовтень 2024 року, а тому його заява про звільнення його від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, підлягає сплаті судовий збір 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (15140,00 грн.).

Позивачем вказано ціну позову 59,55 грн., а відтак йому необхідно сплатити суму судового збору і надати суду документ, що підтверджує його сплату в сумі 1211,20 грн., відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України, за наступними реквізитами:

Отримувач коштів УК у Хмельниц.р-ні/Хмельн.р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37971775, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0022490, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101; _______(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом_______(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області (назва суду, де розглядається справа) пункт.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Заявником вказані вимоги ст. 175 ЦПК України виконані не були, текст позовної заяви не містить посилання на докази, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не зазначено про перебування таких доказів у інших осіб, не зазначено клопотання про їх витребування з обґрунтуванням неможливості позивачем їх отримання. До позовної заяви додано лише копію позовної заяви в одному примірнику для відповідача.

У відповідності з ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору або зазначить обґрунтовані підстави для звільнення від сплати судового збору та надасть докази, якими він обґрунтовує свої позовні вимоги або зазначить про перебування таких доказів у інших осіб, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини третьої ст. 185 ЦПК України.

Враховуючи наведене, подальший рух позовної заяви неможливий і позивачу слід надати термін для усунення вказаних недоліків, тобто для сплати судового збору на час звернення до суду в розмірі 1211,20 грн.

Керуючись ст.ст. 175,177,185 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд -

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі представника ГУ ДКСУ в Хмельницькій області про стягнення з держави Україна інфляційних втрат за прострочене зобов`язання залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Сергій Стефанишин