Номер провадження: 22-ц/813/3509/25
Справа № 521/9329/24
Головуючий у першій інстанції Гуревський В. К.
Доповідач Коновалова В. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

08.05.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Коновалової В.А.,

суддів: Лозко Ю.П., Карташова О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Уманець А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Одеського апеляційного суду в порядку спрощеного позовного провадження справу

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 ,

на ухвалу Малиновського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2024 року, постановлену судом у складі судді Гуревського В.К.,

за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним, за участю третіх осіб: приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кирик Ольги Анатоліївни, приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Шапіро Ірини Вячеславівни

в с т а н о в и в:

У червні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним, за участю третіх осіб: приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кирик О.А., приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Шапіро І.В., в якому просила суд визнати недійсним заповіт ОСОБА_4 від 27 листопада 2023 року, посвідченого приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Шапіро І.В., зареєстрований в реєстрі за номером 1188, стягнути суму судового збору.

Малиновський районний суд м. Одеси ухвалою від 05 грудня 2024 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , за участю третіх осіб: приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кирик О.А., приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Шапіро І.В., про визнання заповіту недійсним, залишив без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , просить скасувати ухвалу Малиновського районного суду м. Одеси від 05.12.2024 року по справі № 521/9329/24, справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , за участю третіх осіб: приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кирик О.А., приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Шапіро I.В., про визнання заповіту недійсним направити для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що відповідно до висновків Верховного Суду, в тому числі щодо застосування ч. 13 ст. 128, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, викладених у постанові від 02 серпня 2024 року по справі № 761/4187/23, суд може повідомляти учасника справи про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку шляхом надіслання текстових (SMS) повідомлень, однак виключно з наявності відповідної письмової заяви такого учасника». Проте, позивачка та її представник не подавали до суду відповідну письмову заяву з проханням отримувати повідомлення про розгляд справи за допомогою текстових (SMS) повідомлень.

Крім того, позивачка не погоджується з тим, що її неявка у судове засідання на 05.12.2024 о 11:30 є повторною, оскільки про розгляд справи призначеної на 28.11.2024 об 11:00 вона також не повідомлялась належним чином.

Скаржник посилається, що згідно з інформацією, розмішеною на веб-сайті https://suspilne.media/odesa/895141-na-odesini-S-grudna-diatimut-stabilizacijni-vidklucenna-svitla-grafik/ 05.12.2024 року в Малиновському районному суді м. Одеси (1 група стабілізаційних відключень) було відсутнє світло з 09:00 до 13:00. Враховуючи, що судове засідання по справі № 521/9329/24 призначено у режимі відеоконференції (за заявою представника відповідача), та враховуючи, що офіційні джерела комунікації суду не містили інформацію про можливість проведення судових засідань в умовах відсутності електроенергії, то висновки суду про неповідомлення представником позивача про причини неявки зроблені без урахування фактичних обставин справи та особливостей здійснення правосуддя під час воєнного стану, без урахування офіційної інформації, розмішеної на веб-сайті суду.

Зазначає, що сторонами вчинявся ряд процесуальних дій, були заявлені клопотання, здійснювалась неодноразова явка до суду, яким було витребувано докази, було наявне не розглянуте клопотання про призначення посмертної судової почеркознавчої експертизи. Отже, сторона позивача не втратила процесуального інтересу до розгляду справи та наполягає на тому, що неявка у судові засідання була обумовлена неналежним повідомленням про розгляд справи.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 26.12.2024 року роз`яснювалося ОСОБА_3 право подання до апеляційного суду відзиву на апеляційну скаргу у письмовій формі, роз`яснювалося приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Кирик О.А., приватному нотаріусу Львівського міського нотаріального округу Шапіро І.В. право подання до апеляційного суду пояснення у письмовій формі.

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , копію ухвали про відкриття провадження від 26.12.2024 року отримав 28.12.2024 року в особистому кабінеті Електронного суду, що підтверджується довідкою.

Представник ОСОБА_3 ОСОБА_5 копію ухвали про відкриття провадження від 26.12.2024 року та копію апеляційної скарги отримав 16.01.2025 року в особистому кабінеті Електронного суду, що підтверджується довідками.

Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Шапіро І.В. копію ухвали про відкриття провадження від 26.12.2024 року та копію апеляційної скарги отримав 16.01.2025 року в особистому кабінеті Електронного суду, що підтверджується довідками.

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , представник ОСОБА_3 ОСОБА_5 , приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Шапіро І.В., повістки отримали 26.03.2025 року в особистому кабінеті Електронного суду, що підтверджується довідками.

Від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кирик О.А. надійшла заява про розгляд справи, який відбудеться 08.05.2025 року, без її присутності.

25.02.2025 року представником ОСОБА_3 ОСОБА_5 через систему «Електронний суд» подано письмові пояснення, які за змістом є відзивом на апеляційну скаргу.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 08.05.2025 року, яка занесена до протоколу судового засідання, колегія суддів вирішила, що вказані письмові пояснення, які за змістом є відзивом на апеляційну скарг, підлягають залишенню без розгляду з огляду на пропуск строку на їх подання.

Так, Одеський апеляційний суд ухвалою від 26.12.2024 року відкрив апеляційне провадження.

Як вже зазначалось копію ухвали про відкриття апеляційного провадження та апеляційну скаргу представник відповідача отримав 16.01.2025 року о 15:02:13 годині в особистому кабінеті Електронного суду, що підтверджується довідками.

Враховуючи викладене, останнім днем для подання відзиву, з урахуванням положень ч. 3 ст. 124 ЦПК України, є 27.01.2025 року.

З письмовими поясненнями, які за змістом є відзивом на апеляційну скаргу, представник відповідача звернувся 25.02.2025 року через систему «Електронний суд». Отже подано з пропуском строку, встановленого ухвалою Одеського апеляційного суду від 26.12.2024 року.

Відповідно ст. 123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до ч. 1ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Згідно ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку.

Апеляційний суд зазначає, що як прохальна частина письмових пояснень, які за змістом є відзивом на апеляційну скаргу, так і їх зміст не містять клопотання про поновлення строку на подання відзиву. Окремого клопотання про поновлення строку до пояснень також не додано, враховуючи викладене пояснення, які за змістом є відзивом на апеляційну скаргу, підлягають залишенню без розгляду.

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_6 в судовому засіданні доводи апеляційної скарги підтримав.

Представник ОСОБА_3 ОСОБА_5 в судовому засіданні в режимі відеоконференції просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність й обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду вважає, за необхідне зазначити наступне.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції, керуючись положеннями п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, виходив із того, що позивач та її представник повторно не з`явились в судове засідань. Суд першої інстанції зазначив, що в судове засідання, призначене на 28 листопада 2024 року об 11:00 год. представник позивача не з`явився, подав через систему «Електронний суд» заяву про відкладення судового засідання, призначеного на 28 листопада 2024 року об 11:00 год., у зв`язку з зайнятістю в іншому судовому засіданні в Одеському апеляційному суді. Судове засідання відкладено на 05 грудня 2024 року на 11.30 год., ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 повідомлені про судове засідання на 05 грудня 2024 року 11.30 год. належним чином шляхом доставлення SMS повідомлення.

Проте з таким висновком суду першої інстанції погодитися не можна, оскільки він суперечить нормам процесуального права.

Частинами першою, другою, п`ятою, шостою статті 128 ЦПК України передбачено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судова повістка про виклик повинна бути врученаз таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка повідомлення - завчасно.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, в редакції на час спірних правовідносин, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;.

Отже, за змістом положень частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України для залишення позову без розгляду правове значення має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що Малиновський районний суд м. Одеси ухвалою від 11 червня 2024 року відкрив провадження у справі, постановив проводити розгляд в порядку загального позовного провадження та призначив підготовче судове засідання на 03.07.2024 року о 09:30 год.

Підготовче судове засідання неодноразово відкладалось.

29.06.2024 року в судовому засіданні приймали участь представник позивача ОСОБА_7 та представник відповідача Терновий Р.Б., Малиновським районним судом м. Одеси постановлено ухвалу про витребування доказів.

29.10.2024 року в судовому засіданні приймали участь представник позивача Кокарєв А.П. та представник відповідача Терновий Р.Б., розгляд справи відкладено на 28.11.2024 року об 11:00 год.

Через систему «Електронний суд» представник позивача Чумаченко С.О. 27.11.2024 року подав заяву про проведення судового засідання, призначеного на 28 листопада 2024 року об 11.00 год., за відсутності сторони позивача.

28.11.2024 року через систему «Електронний суд» представник позивача подав заяву про відкладення судового засідання, призначеного на 28 листопада 2024 року об 11.00 год., у зв`язку з зайнятістю в іншому судовому засіданні в Одеському апеляційному суді, просив його заяву про проведення судового засідання за відсутності сторони позивача вважати помилково поданою та просив залишити її залишити без розгляду.

Згідно довідки секретаря судового засідання, в судове засідання призначене на 28.11.2024 року об 11:00 год. сторони по справі, які повідомлялись судом у встановленому законом порядку, з`явились, проте в суді була відсутня електроенергія, у зв`язку з чим фіксування судового процесу не здійснювалось. Судове засідання призначене на 05 грудня 2024 року на 11.30 год.

ОСОБА_1 та її представник Чумаченко С.О., про дату, час та місце розгляду справи, призначеної на 05.12.2024 року повідомлялась шляхом доставлення SMS повідомлення.

У постанові Верховного Суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 вказано, що: «залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

У постанові Верховного Суду від 09 лютого 2022 року в справі № 201/13532/15-ц зазначено, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

З викладеного вбачається, що постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду 05 грудня 2024 року Малиновський районний суд м. Одеси повинен був встановити повторну, двічі поспіль, тобто 28 листопада 2024 року та 05 грудня 2024 року неявку в судове засідання позивача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Колегія суддів враховує, що про дату, час та місце розгляду справи, призначеної на 28 листопада 2024 року на 11:00 год. повідомлявся представник позивача Кокарєв А.П., що підтверджується розпискою про явку у судове засідання.

Разом з тим, апеляційний суд враховує, що згідно довідки секретаря судового засідання 28.11.2024 року сторони з`явились, проте фіксування судового засідання не відбулося, у зв`язку із відсутністю в суді електроенергії.

Крім того, ОСОБА_1 та її представник Чумаченко С.О., про дату, час та місце розгляду справи, призначеної на 05.12.2024 року повідомлялась шляхом доставлення SMS повідомлення.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2023 року у справі № 761/20381/21 (провадження № 61-4215св23) зазначено, що: «відповідно до пункту 2 Порядку надсилання учасникам судового процесу (кримінального провадження) текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013 року № 73, текст судової повістки може бути надісланий судом учаснику судового процесу SMS-повідомленням лише після подання ним до суду відповідної заявки. Така заявка оформляється безпосередньо в суді або шляхом заповнення учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України. Отже, суд може повідомляти учасника справи про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку шляхом надіслання текстових (SMS) повідомлень, однак виключно за наявності відповідної письмової заяви такого учасника».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 червня 2024 року у справі № 643/17028/20 (провадження № 61-17619св23) зазначено, що: «процесуальним законодавством передбачено два способи надсилання судової повістки: шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС. Вимога про надіслання судової повістки через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених у пункті 10 Положення про ЄСІТС, і тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі. Подібний за змістом висновок щодо надсилання судової кореспонденції на електронну адресу зроблено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2024 року у справі № 454/1883/22 (провадження № 14-117цс23). Аналіз викладених вище приписів ЦПК України, якими встановлено порядок направлення судової повістки особі, яка не має офіційної електронної адреси, свідчить про обов`язок суду направлення судової повістки рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Надсилання відповідних процесуальних документів на електронну адресу сторони у справі, вказану в документах, що подавались до суду, не заборонене, та може здійснюватися як додаткове, однак такі дії не можуть замінити належне надсилання учаснику судової повістки відповідно до статті 128 ЦПК України».

Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (ч. 8 ст. 128 ЦПК України).

Матеріали справи містять довідки про доставляння SMS-повідомленням ОСОБА_1 та її представнику ОСОБА_2 .

Проте суд першої інстанції не врахував, що суд може повідомляти учасника справи про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку шляхом надіслання текстових (SMS) повідомлень, однак виключно за наявності відповідної письмової заяви такого учасника. У матеріалах справи відсутня така заява ОСОБА_1 та її представника Чумаченко С.О.

Крім того, згідно ч. 1, 5, 6 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою. В умовах воєнного чи надзвичайного стану у разі знеструмлення електромережі суду чи настання інших обставин, які унеможливлюють функціонування Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, суд може вручати особі, яка зареєструвала електронний кабінет, будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, у паперовій формі.

Проте, апеляційний суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні докази направлення та отримання ОСОБА_1 та її представником ОСОБА_2 повідомлення про судове засідання, призначене на 05.12.2024 року. Докази направлення повістки, шляхом доставлення до особистого кабінету Електронного Суду представника ОСОБА_2 також відсутні в матеріалах справи.

Враховуючи викладені обставини, оскільки матеріали справи не містять доказів належного повідомлення позивача та її представника про судове засідання, призначене на 05.12.2024 року, відсутня повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, тому достатніх підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у суду першої інстанції не було.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що судом першої інстанції під час постановлення оскаржуваної ухвали порушено норми процесуального права, у зв`язку з чим, наявні підстави для скасування ухвали Малиновського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2024 року і направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 367, п. 6 ч. 1 ст. 374, ст. 376, 384 ЦПК України, Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , задовольнити.

Ухвалу Малиновського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2024 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Головуючий В.А. Коновалова

Судді О.Ю. Карташов

Ю.П. Лозко