Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/2650/25
Провадження 2-о/711/104/25
РІШЕННЯ
08 травня 2025 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого судді Булгакової Г.В.,
за участю секретаря судового засідання Шульги А.В.,
заявниці ОСОБА_1 , представника заявниці адвоката Клименка В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Леськівська сільська рада про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини,-
За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана для розгляду судді Придніпровського районного суду м. Черкаси Булгаковій Г.В..
Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 01.04.2025 відкрито провадження по справі та призначено її розгляд здійснювати за правилами окремого провадження.
В судовому засіданні заявниця ОСОБА_1 та її представник адвокат Клименко В.М.підтримали заявлені вимоги та просили їх задовольнити.
Представник заінтересованої особи - Леськівської сільської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив.
Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що більше 20 років знає родину заявниці, тому їй достовірно відомо, що з 2014 року по дату смерті ОСОБА_2 , заявниця та її мати проживали разом в дачному будинку, розташованому у садовому товаристві «Тясмин». Заявниця здійснювала постійний догляд за ОСОБА_2 . Окрім заявниці та померлої ОСОБА_2 за даною адресою ніхто не проживав.
Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснила, що з 2007 року знайома з родинною заявниці, підтримує з нею дружні відносини. Їй достовірно відомо, що з 2014 року по дату смерті ОСОБА_2 , заявниця та її мати проживали разом в дачному будинку, розташованому у садовому товаристві «Тясмин». Заявниця здійснювала постійний догляд за ОСОБА_2 .
Вислухавши пояснення заявниці та її представника, покази свідків, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи в порядку окремого провадження, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.
Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до частини 1, 3 статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного, позовного та окремого провадження.
Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина 1 статті 293 ЦПК України).
Положеннями пункту 5 частини 2 статті 293 ЦПК України встановлено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Статтею 315 ЦПК України визначено факти, які можуть встановлюватись у судовому порядку. Частиною другою даної норми передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Як встановлено в судовому засіданні та підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області повторно 07.03.2019, заявниця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 82 роки ОСОБА_2 померла, про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складений відповідний актовий запис № 748 від 13.03.2019 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 .
27.03.2025 ОСОБА_1 звернулася до Другої черкаської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 .
Однак, 27.03.2025 нотаріусом Другої черкаської державної нотаріальної контори Перкалюк С.В. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що спадкоємець ОСОБА_1 не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та не надала документи, що підтверджують спільне проживання з померлою.
Згідно довідки, виданої департаментом «Центр надання адміністративних послуг» Черкаської міської ради № 5852/8776-01-10 від 25.03.2025, померла ОСОБА_2 з 12.01.2017 по день смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , одна.
Факт постійного проживання заявниці ОСОБА_1 зі спадкодавцем ОСОБА_2 на час відкриття спадщини, тобто на день смерті останньої ІНФОРМАЦІЯ_1 , у судовому засіданні також підтвердили свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_4 .
Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).
До складу спадщини, як це передбачено статтею 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Статтею 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі вiдсутностi спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (стаття 1261 ЦК України).
Згідно статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Отже, щодо спадкоємців, які на час відкриття спадщини постійно проживали спільно із спадкодавцем, встановлюється презумпція прийняття спадщини, яка може бути спростована лише шляхом подання ними заяви про відмову від спадщини до нотаріальної контори.
Згідно розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, жодним строком не обмежена. Тобто спадкоємець, який прийняв спадщину, може звернутися за видачею свідоцтва протягом будь-якого часу після закінчення строку, встановленого для прийняття спадщини. Особливе значення при цьому має факт постійного проживання спадкоємця на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем, який підтверджує фактичне прийняття спадщини і має бути доведений спадкоємцем.
Відповідно до роз`яснень, викладених у п.п. 2, 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд про встановлення цих фактів. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку з цим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутись в суд з заявою про встановлення факту постійного проживання з спадкодавцем на час відкриття спадщини.
За вказаних обставин, враховуючи, що факт постійного проживання заявниці разом із спадкодавцем ОСОБА_2 на час відкриття спадщини, тобто на день смерті останньої ІНФОРМАЦІЯ_1 , знайшов своє підтвердження у судовому засіданні на підставі досліджених судом доказів та показів свідків, встановлення факту постійного проживання заявниці зі спадкодавцем породжує юридичні наслідки, чинним законодавством не передбачено іншого порядку його встановлення і встановлення зазначеного факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право, суд вважає за необхідне дану заяву задовольнити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 293, 294, 315, 319, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-
Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Леськівська сільська рада про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини - задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: Г. В. Булгакова