Провадження № 2/761/1197/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва під головуванням судді Матвєєвої Ю.О., при секретарі Каніковському Б.А., за участі представника відповідача Київської міської ради Горбачової І.В., представника третьої особи ТОВ «Р-Лайн» Панченка Є.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в поряду загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу», Житлово-будівельний кооператив «Ліра», приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Білоконь М.В., третя особа без самостійних вимог - ТОВ «Р-Лайн» про визнання недійсною та скасування довідки ЖБК про виплату паю, про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, -

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до суду із даним позовом.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.05.2023 року справу передано на розгляд судді Матвєєвій Ю.О.

Ухвалою судді від 28.06.2023 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в загальному позовному провадженні у підготовче засідання.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 18.10.2023 року закрито підготовче засідання, справу призначено до розгляду по суті.

Справа неодноразово призначалась до розгляду в судовому засіданні.

Так, в останні два засідання, які було призначено на 17.04.2025 року 11.00 та 08.05.2025 року 11.00 представник позивача адвокат Молявко О.М. не з`явилась.

В судовому засіданні, яке відбулось 08.05.2025 року, представник третьої особи ТОВ «Р-Лайн» заявив клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку із повторною неявкою представника позивача в судове засідання.

Представник відповідача Київської міської ради підтримала клопотання представника третьої особи та просила залишити позов без розгляду внаслідок повторної неявки представника позивача.

Суд, вислухавши представників третьої особи та відповідача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без розгляду з огляду на наступні міркування.

Протягом всього часу перебування справи в провадженні суду позивач мав різних представників, серед яких була адвокат Трунова Г.А., яка 10.03.2025 року через систему «Електронний суд» подала заяву про припинення представництва інтересів позивача, що стало причиною для відкладення розгляду справи, який було призначено на 19.03.2025 року.

В подальшому представництво інтересів позивача здійснювала адвокат Молявко О.М., яка відповідно до вимог ст. 64 ЦПК України здійснює від імені позивача його процесуальні права та обов`язки.

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі "Пономарьов проти України" від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07 липня 1989 року).

Аналогічні правові позиції викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22) та від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження№ 61-8505св22).

Адвокат Молявко О.М. в даній справі здійснює представництво інтересів позивача ОСОБА_1 на підставі ордера, який видано на підставі договору про надання правничої допомоги від 14.10.2024 року, а, відтак, обізнана судовим провадженням, ініційованим позивачем.

Так, судом встановлено, що в останні два судових засідання, які були призначені на 17.04.2025 року та 08.05.2025 року представник позивача адвокат Молявко О.М. не з`явилась. Так, 16.04.2025 року через систему «Електронний суд» представником позивача було подано клопотання про відкладення судового засідання, яке призначено на 17.04.2025 року, у зв`язку із її залученням до слідчих дій у Дніпровському УП ГУ НП в м. Києві, про що надала відповідні відомості. Така заява представника позивача свідчить про обізнаність сторони позивача про час та місце розгляду справи. З огляду на ці обставини судом було відкладено розгляд справи на 08.05.2025 року, про час та місце розгляду справи представника позивача адвоката Молявко О.М. було повідомлено шляхом направлення судової повістки в її електронний кабінет.

08.05.2025 року представник позивача в судове засідання повторно не з`явилась. 07.05.2025 року через систему «Електронний суд» представник позивача направила суду клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із її викликом в судове засідання у кримінальній справі в Оболонському районному суді м. Києва. При цьому доказів, які підтверджують її участь в іншому засідання, представник позивача не надала.

На підставі частин першої та другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання учасника справи.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом вказаних положень цивільного процесуального законодавства суд повинен постановити ухвалу про залишення заяви без розгляду за наявності одночасно наступних умов: позивач повторно послідовно не з`явився в засідання; при цьому позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце вказаних засідань; від позивача не надійшло клопотання про розгляд позовної заяви за його відсутності.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Ініціювавши судовий розгляд справи, сторона позивача насамперед повинна активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Правовою позицією Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі «Пономарьов проти України», зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10.10.2024 року у справі № 990/147/23 (провадження № 11-212заі24) та від 20.07.2023 у справі № 9901/439/21 (провадження № 11155заі22).

У пункті 3 частини першої статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України, суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21, від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17, 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18, 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 69/347/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги той факт, що сторона позивача належним чином повідомлялась про розгляд справи, представник позивача повторно не з`явилась в судове засідання, не подала заяви про розгляд справи в її відсутності, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без розгляду, що не позбавляє позивача права на повторне звернення до суду з аналогічним позовом.

Керуючись п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу», Житлово-будівельний кооператив «Ліра», приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Білоконь М.В., третя особа без самостійних вимог - ТОВ «Р-Лайн» про визнання недійсною та скасування довідки ЖБК про виплату паю, про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень - залишити без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 12.05.2025 року.

Суддя Ю.О. Матвєєва

08 травня 2025 року