справа № 619/2513/25
провадження № 2-з/619/4/25
УХВАЛА

іменем України

09 травня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіБолибока Є.А.

Імена (найменування) учасників справи:

заявник: АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК "ПРИВАТБАНК";

Суть питання, що вирішується ухвалою.

05 травня 2025 року АТ КБ "ПРИВАТБАНК", в особі представника Дудка В.Б., через систему «Електронний суд» звернулося до суду з клопотанням про витребування доказів до пред`явлення позовної заяви, у якому просить: витребувати у приватного нотаріуса Копил Валерії Валеріївни копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; витребувати у Центру надання адміністративних послуг Дергачівської міської ради або від іншого територіального органу, до повноважень якого входять питання реєстрації місця проживання фізичних осіб, компетенція якого територіально поширюється на адресу останнього місця реєстрації проживання померлої ОСОБА_1 інформацію про осіб зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем: АДРЕСА_1 , станом на дату смерті померлої - ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування клопотання заявник зазначила, що ОСОБА_1 звернулася до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету-заяву б/н від 08.09.2014. 05.09.2023 Позичальник помер, про що свідчить ухвала суду по справі №619/10446/24 від 27.12.2024. На момент смерті позичальник не виконала взятих на себе зобов`язань, у зв`язку з чим за вищезазначеним договором залишилась заборгованість у загальному розмірі 90 460,00 грн. 03.01.2025 Банк звернувся з претензією кредитора до Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області, яка у листі від 16.01.2025 зазначила, що претензія кредитора перенаправлена за належністю до приватного нотаріуса Копил Валерії Валеріївни. Приватний нотаріус Копил Валерія Валеріївна у листі від 28.01.2025 підтвердила, що нею було заведено спадкову справу після смерті позичальника. Отримання Банком самостійно інформації про спадкоємців позичальника не є можливим у зв`язку з дією положень ст. 8 Закону України Про нотаріат.

У судове засідання представник заявника АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Дудка В.Б. не з`явилася, у клопотанні просила розглянути його без участі представника АТ КБ «ПРИВАТБАНК».

Відповідно до ч. 3 ст. 118 ЦПК України неявка заявника не перешкоджає розгляду поданого клопотання.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні докази, з`ясувавши обставини, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення клопотання з таких підстав.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України).

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу (ч. 4 ст. 84 ЦПК України).

Так, згідно з ч. 1 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Згідно з ч. 2 ст. 116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви (ч. 3 ст. 116 ЦПК України).

Частиною четвертою статті 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01.04.2020 у справі N 367/6751/18-ц (провадження № 61-23322св19) викладено таку правову позицію. Суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим (частина перша статті 116 ЦПК України). Процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено. Забезпечення доказів - це не тільки спосіб здобути докази, які стосуються предмету доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, але насамперед спосіб одночасно запобігти їх ймовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів. Разом з цим, згідно зі статтею 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Таку ж правову позицію щодо вирішення судами питання про забезпечення доказів висловила Велика Палата Верховного Суду у від 03 липня 2019 року у справі № 9901/845/18.

Суд при вирішенні питання про забезпечення доказів має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення доказів; забезпечення збалансованості прав та інтересів сторін; наявності взаємозв`язку між забезпеченням доказів, витребуванням певної інформації, і предмету позовних вимог, а також запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб учасників даного судового процесу, а також те, що є наявні підстави вважати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Ці обставини суд вважає істотними і необхідними для забезпечення доказів.

Зі змісту клопотання установлено, що ОСОБА_1 звернулася до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету-заяву б/н від 08.09.2014.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 померла, про що свідчить ухвала суду по справі № 619/10446/24 від 27.12.2024.

На момент смерті ОСОБА_1 не виконала взятих на себе зобов`язань, у зв`язку з чим за вищезазначеним договором залишилась заборгованість у загальному розмірі 90460,00 грн.

03.01.2025 АТ КБ «ПРИВАТБАНК» звернувся з претензією кредитора до Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області, яка у листі від 16.01.2025 зазначила, що претензія кредитора перенаправлена за належністю до приватного нотаріуса Копил Валерії Валеріївни.

Приватний нотаріус Копил Валерія Валеріївна у листі від 28.01.2025 підтвердила, що нею було заведено спадкову справу після смерті ОСОБА_1 . Отримання Банком самостійно інформації про спадкоємців Позичальника не є можливим у зв`язку з дією положень ст. 8 Закону України Про нотаріат.

Відповідно до ч. 2 ст. 1281 ЦК України кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про нотаріат», нотаріальна таємниця сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо.

Будь-яке втручання в діяльність нотаріуса, зокрема з метою перешкоджання виконанню ним своїх обов`язків або спонукання до вчинення ним неправомірних дій, у тому числі вимагання відомостей, що становлять нотаріальну таємницю, забороняється і тягне за собою відповідальність відповідно до законодавства (ст. 81 ЗУ «Про нотаріат»).

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про нотаріат», на нотаріуса покладається обов`язок зберігати нотаріальну таємницю, навіть якщо їх діяльність обмежується наданням правової допомоги чи ознайомленням з документами, і нотаріальна дія (або дія, яка прирівнюється до нотаріальної) не вчинялась.

Нотаріальна таємниця є важливою складовою захисту приватної інформації, тому доступ до неї може бути наданий лише тим суб`єктам, які визначені чинним законодавством та у встановленому порядку.

Враховуючи викладене, беручи до уваги те, що заявник не має можливості самостійно отримати спадкову справу, заведену після смерті його боржника для подання позовної заяви до належних відповідачів-спадкоємців померлого боржника, а також ті обставини, які можуть підтвердити ці докази, суд вважає за необхідне клопотання задовольнити частково та витребувати у приватного нотаріуса Копил В.В. інформацію, яка міститься у спадковій справі, заведеній після смерті ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме про осіб (їх прізвища, ім`я та по батькові, РНОКПП, адреси проживання), які прийняли спадщину після її смерті.

Суд не вбачає доцільності витребування всіх матеріалів спадкової справи.

У свою чергу, відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Так, згідно з відомостями, які зазначені у Анкеті-заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг АТ КБ «ПРИВАТБАНК», ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1

Згідно зі ст. 2 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» реєстр територіальної громади - інформаційно-комунікаційна система, призначена для обробки визначеної цим Законом інформації, що створюється, ведеться та адмініструється органом реєстрації у порядку, визначеному цим Законом. При цьому, орган реєстрації - виконавчий орган сільської, селищної або міської ради, який на території територіальної громади, на яку поширюються повноваження відповідної ради, забезпечує формування та ведення реєстру територіальної громади, облік задекларованого місця проживання/зміну місця проживання особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 25 цього Закону доступ до інформації, що міститься в реєстрі територіальної громади, здійснюється з дотриманням вимог Конституції України, цього Закону, законів України "Про інформацію" та "Про захист персональних даних".

Службовим та посадовим особам розпорядника реєстру територіальної громади, інших органів місцевого самоврядування та органів державної влади, що обробляють персональні дані, внесені до реєстру територіальної громади, забороняється розголошувати персональні дані, що стали їм відомі у зв`язку з виконанням службових обов`язків.

Оскільки, заявник не має можливості самостійно отримати інформацію про склад сім`ї ОСОБА_1 та інформацію про осіб, зареєстрованих з нею за однією адресою станом на дату смерті останньої для подання позовної заяви до належних відповідачів, а також ті обставини, які можуть підтвердити ці докази, суд вважає за необхідне витребувати вказану інформацію у Дергачівської міської ради.

Водночас, суд вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 5 ст. 116 ЦПК України, у разі подання заяви про забезпечення доказів до подання позовної заяви заявник повинен подати позовну заяву протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення доказів. У разі неподання позовної заяви у зазначений строк, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження суд скасовує ухвалу про вжиття заходів забезпечення доказів не пізніше наступного дня після закінчення такого строку або постановлення судом ухвали про повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження. Якщо ухвала про забезпечення доказів на момент її скасування була виконана повністю або частково - отримані судом докази (показання свідків, висновки експертів тощо) не можуть бути використані в іншій справі.

Відповідно до ч. 11 ст. 118 ЦПК України ухвала про забезпечення доказів (крім забезпечення доказів шляхом допиту свідків, призначення експертизи, огляду доказів) є виконавчим документом та виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 4, 83, 84, 116-118, 258-261, 263, 353 ЦПК України, суд

постановив:

Клопотання заявника про витребування доказів до подачі позову задовольнити частково.

Витребувати у приватного нотаріуса Копил Валерії Валеріївни інформацію про осіб (їх прізвища, ім`я та по батькові, РНОКПП, адреси проживання), які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Витребувати у Дергачівської міської ради інформацію про осіб зареєстрованих за однією адресою з померлою ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_2 , станом на дату смерті померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Докази, які вимагає суд, направити до суду в строк до 19 травня 2025 року.

Роз`яснити, що :

- згідно ч. 7 ст. 84 ЦПК України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали;

- згідно ч. 8 ст. 84 ЦПК України, у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом;

- згідно ч. 9 ст. 84 ЦПК України, притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

В іншій частині клопотання відмовити.

Роз`яснити, що заявник повинен подати позовну заяву протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення доказів. У разі неподання позовної заяви у зазначений строк, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження суд скасовує ухвалу про вжиття заходів забезпечення доказів не пізніше наступного дня після закінчення такого строку або постановлення судом ухвали про повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Якщо ухвала про забезпечення доказів на момент її скасування була виконана повністю або частково - отримані судом докази (показання свідків, висновки експертів тощо) не можуть бути використані в іншій справі.

Ухвала про забезпечення доказу підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали про забезпечення доказів не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 12 травня 2025 року.

Суддя Є. А. Болибок