Провадження № 2-п/161/42/25
У Х В А Л А

06 травня 2025 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі: головуючого судді Олексюка А.В.,

при секретарі судових засідань Новак Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Луцьку справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 подала до суду заяву про перегляд заочного рішення у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В заяві посилається на те, що вона не була належним чином повідомлена про судове засідання, а також судом не було повно з`ясовано усіх фактичних обставин справи, не досліджено і не надано належної оцінки наявним матеріалам справи доказам. З позовними вимогами не погоджується, вважає їх необґрунтованими, просить скасувати заочне рішення, призначити справу до розгляду.

В судове засідання сторони по справі не з`явилися, по невідомій суду причині, хоча належним чином були повідомлені про місце, час та дату розгляду справи.

Від представника позивача надійшла заява, в якій просив врахувати заперечення та відмовити в задоволенні заяви.

Заявниця ОСОБА_1 на адресу суду надіслала заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності, скасувати заочне рішення суду від 23.09.2024 року.

За приписами ч. 1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

У відповідності до вказаних положень, а також з метою дотримання розумних строків розгляду заяви, суд вбачає за можливе здійснювати розгляд заяви без участі сторін, за наявними матеріалами.

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення та матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Як вбачається з ч. 1, 7 ст. 127 ЦПК України, в їх системному зв`язку, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. У разі відмови у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу.

У відповідності до ч. 3 ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Судом встановлено, що заочним рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 23.09.2024 по справі за позовом за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, позов задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ

"ЮНІТ КАПІТАЛ" заборгованість за Кредитним договором № 347087729 від

03.03.2020 року у розмірі 49 240 гривень, судові витрати по справі, а саме: 2 422 гривні 40 коп. судового збору та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 3000 гривень (а.с.75-78).

Статтею 288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Заявниця ОСОБА_1 в поданій до суду заяві вказує на ту обставину, що вона належним чином не була повідомлена про розгляд справи.

Проте з такими доводами суд не може погодитись виходячи з наступного.

Як встановлено судом, відповідачка ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Даний факт підтверджується матеріалами справи та не спростований відповідачкою належними доказами.

Інших даних про місце проживання відповідачки матеріали справи не містять.

Вжитими судом заходами не встановлено іншої адреси реєстрації місця проживання відповідача.

Законом України "Про поштовий зв`язок" визначено правові, соціально-економічні та організаційні основи діяльності у сфері надання послуг поштового зв`язку, а також регулює відносини органів державної влади та органів місцевого самоврядування, операторів поштового зв`язку і користувачів їх послуг.

Згідно зі ст. 15 Закону України "Про поштовий зв`язок" Національний оператор, яким є АТ "Укрпошта" (розпорядження Кабінету Міністрів України від 10.01.2002 № 10-р "Про національного оператора поштового зв`язку"), забезпечує надання на всій території України універсальних послуг поштового зв`язку за переліком.

Порядок надання послуг поштового зв`язку та порядок оформлень поштових відправлень, зокрема, рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення встановлено "Правилами надання послуг поштового зв`язку", затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 .

Відповідно до п. 9 Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку" від 05.03.2009 № 270 (далі - Правила), Національний оператор поштового зв`язку забезпечує надання універсальних послуг поштового зв`язку на всій території України.

Відповідачка викликалася в судове засідання шляхом направлення рекомендованими листами судової повістки по місцю її реєстрації.

Заходи щодо повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи, відповідали чинному положенню ЦПК України на час її розгляду.

З матеріалів справи вбачається, що конверт з повідомленням про виклик в судове засідання відповідачки ОСОБА_1 на 23.09.2024 повернувся з відміткою закінчення терміну зберігання поштового відправлення (а.с.74).

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Отже, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Крім того за змістом ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі №921/6/18).

Таким чином, сам лише факт неотримання заявником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надала суду таку адресу для направлення кореспонденції, вказавши її у позовній заяві. До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 18.12.2019 у справі №2-4159/12.

Підстави неотримання судових викликів відповідачкою не обґрунтовані, у зв`язку з чим, суд під час розгляду справи обґрунтовано дійшов висновку про наявність підстав для ухвалення заочного рішення у даній справі.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення.

На переконання суду, відповідачка мала можливість реалізувати свої процесуальні права і доводити в стадії судового розгляду справи. Неподання відповідачкою доказів в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема з причини ухилення від участі відповідачки в судових засіданнях, давало суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що відповідає положенням ЦПК України, які визначають заочний порядок розгляду справи.

Водночас, будь-яких доказів, які б ставили під сумнів обґрунтованість прийнятого судового рішення, до заяви не долучено. Доводи, викладені представником відповідача в заяві про перегляд заочного рішення, зводяться до незгоди з ухваленим рішенням суду.

Незгода з рішенням суду не є підставою для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

За наведених обставин, суд вважає, що підстави для скасування зазначеного заочного рішення Луцького міськрайонного суду від 23.09.2024 року відсутні, а тому в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Керуючись ст.ст.280-289 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 23.09.2024 року в цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги до Волинського апеляційного суду в 30-ти денний строк з дня постановлення даної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження рішення починається відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області А.В. Олексюк