Справа № 397/456/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.05.2025 селище Олександрівка

Олександрівський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді Максимович І.В.,

секретаря судового засідання - Волошаненко М.М.,

за участю представника позивача - адвоката Білака Я.Ю.,

відповідача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - адвоката Кричуна Ю.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , правонаступником якоє є ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Олександрівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Ковтун Володимир Олександрович про визнання договору недійсним,

У С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить:

- визнати недійсним договір дарування від 23.12.2017, укладений ОСОБА_6 на користь ОСОБА_7 ;

- застосувати наслідки недійсності правочину, шляхом скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, на підставі якого внесено запис у Державний реєстр речових прав на нерухоме майно про право власності ОСОБА_7 на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 ;

- припинити право власності ОСОБА_7 на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , яке належало ОСОБА_6 ;

- стягнути з відповідачів на користь позивача понесені судові витрати.

Також, разом з позовною заявою позивачкою подано клопотання про витребування доказів (том 1 а.с.11-12).

Ухвалою Олександрівського районного суду Кіровоградської області (головуючий суддя Івченко П.О.) від 30.07.2021 відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання (том 1 а.с.43-44).

20.08.2021 відповідачкою ОСОБА_8 подано відзив на позов, в якому просила в задоволенні позову відмовити повністю (том 1 а.с.68-72).

22.08.2021 позивачкою подано клопотання про витребування доказів (том 1 а.с.81-82).

Ухвалою Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 01.11.2021 (головуючий суддя Івченко П.О.) постановлено клопотання позивача (том 1 а.с.11-12, 81-82) задовольнити; витребувати у приватного нотаріуса Олександрівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Ковтуна В.О. належним чином завірені копії договору дарування від 23.12.2017 земельної ділянки та будинку за адресою: АДРЕСА_1 , укладеного 23.12.2017 між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , посвідченого приватним нотаріусом Олександрівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Ковтуном В.О. та зареєстрованого в реєстрі за № (невідомо) та документи, подані сторонами, на підставі яких було оформлено вказаний договір; витребувати у приватного нотаріуса Олександрівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Ковтуна В.О. належним чином завірену копію спадкової справи за померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 ; витребувати із архіву КНП «Київська міська клінічна лікарня №1 історію хвороби ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за період 2005-2006 роки (том 1 а.с.164-165).

На виконання ухвали суду від 01.11.2021 КНП "Київська міська клінічна лікарня №1" виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) своїм листом від 12.11.2021 №061/104-4331/07 просила надати якомога більше інформації щодо ОСОБА_6 (в якому році, місяці, з яким діагнозом та у якому відділенні лікувалася пацієнтка) (том 1 а.с.209).

13.12.2021 приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Ковтуном В.О. надано до суду копію договору дарування житлового будинку та копію спадкової справи №28/2021 від 09.04.2021 (том 2 а.с. 1-61).

Крім того, 06.12.2021 на електронну адресу суду та 13.12.2021 до суду надійшли клопотання представника позивача - адвоката Гуменюка І.В. про: долучення доказів до справи (копії амбулаторної картки ОСОБА_6 (Олександрівська ЦРЛ); копії консультативних висновків від 02.08.2011, 09.11.2013 та 08.02.2017); виклик свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 та призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи (том 1 а.с.212, 213, 214, том 2 а.с.62-156, 158-159, 162-163).

Також, 08.12.2021 на електронну адресу суду та 16.12.2021 до суду надійшло клопотання представника позивача - адвоката Гуменюка І.В. про витребування доказу на підставі ухвали суду від 01.11.2021 (том1 а.с.237, том 2 а.с. 201-202).

04.01.2022 на адресу суду надійшло повідомлення з КНП "Київська міська клінічна лікарня №1" виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 24.12.2021 №061/104-5003/01 на виконання ухвали суду від 01.11.2021 про витребування історії хвороби ОСОБА_6 , згідно якого внаслідок аварійного затоплення архівного приміщення лікарні (встановленого актом від 13.12.2021) медична документація за 1996-2007 роки була пошкоджена пліснявими грибами та їх спорами через негативний вплив вологості. Інформація в документах втрачена та/або не підлягає ідентифікації. Серед пошкоджених медичних документів імовірно знаходиться історія хвороби ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Будь-якими іншими відомостями про існування або місце перебування даної історії хвороби КНП "Київська міська клінічна лікарня №1" не володіє (том 2 а.с.235).

21.06.2022 представником відповідача подано клопотання про витребування доказів (том 3 а.с.107-114), яке задоволено ухвалою суду від 21.06.2022 та постановлено витребувати з Головного Управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області інформацію на підтвердження чи спростування того, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) отримувала пенсію за віком за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період з 2005 по день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказавши при цьому спосіб виплати пенсії, зокрема: через банк, у поштовому відділенні чи через пошторя поштового зв`язку смт. Олександрівка Кропивницького району Кіровоградської області; витребувати з Управління соціального захисту населення Кропивницької районної державної адміністрації інформацію на підтвердження чи спростування того, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) отримувала соціальні виплати, субсидію тощо за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період з 2005 по день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 , які документи для отримання виплат подавала та надати їх копії; витребувати з КНП « Олександрівський центр первинної медико-санітарної допомоги» Олександрівської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області оригінал амбулаторної картки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та документи (інформацію) щодо укладення договору із сімейним лікарем та іншу медичну документацію, яка стосується вказаної особи та наявна в лікувальному закладі. У разі відсутності оригіналів вказаних документів надати інформацію в який спосіб медична документація вибула з розпорядження медичного закладу (том 3 а.с.118-119, 121-123).

Згідно повідомлення КНП « Олександрівський центр первинної медико-санітарної допомоги» Олександрівської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області від 04.07.2022 №573 оригінал амбулаторної картки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відсутній в архіві, реєстр амбулаторних карт померлих не ведеться. Договір з сімейним лікарем укладений не був (том 3 а.с.150, 153).

Згідно повідомлення Управління соціального захисту населення Кропивницької районної державної адміністрації від 14.07.2022 №01-17/2170 на виконання вимог ухвали суду від 21.06.2022, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебувала на обліку в управлінні соціального захисту населення Олександрівської державної адміністрації як отримувач житлової субсидії з квітня 2015 по квітень 2019 включно і отримувала житлову субсидію за адресою: АДРЕСА_1 . Нарахування субсидії припинено з травня 2019 у зв`язку зі смертю отримувача. Відповідно до Положення про порядок призначення житлових субсидій, затвердженого постановою КМУ від 21.10.1995 №848 (із змінами) для призначення житлової субсидії ОСОБА_6 до управління соціального захисту населення Олександрівської районної державної адміністрації подавалися: заява про призначення житлової субсидії та декларація про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії за 2015 та 2016 роки (том 3 а.с.154-158).

Згідно повідомлення Головного Управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області від 09.08.2022 №1100-0901-7/27685 на виконання ухвали суду про витребування доказів від 21.06.2022, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 отримувала з 2005 по 12.02.2015 пенсію за віком відповідно до Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", з 13.02.2015 по 03.04.2019 (день її смерті) - пенсію у зв`язку із втратою годувальника відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб". Пенсія за період з 2005 по 2019 ОСОБА_6 виплачувалась через відділення поштового зв`язку за місцем проживання: АДРЕСА_2 (том 3 а.с.179).

Ухвалою суду від 19.10.2022 року зупинено провадження у даній справі до залучення до участі у справі правонаступника позивача, оскільки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 (том 3 а.с.202, 238-239).

Розпорядженням керівника апарату Олександрівського районного суду Кіровоградської області № 77 від 07.03.2023 у зв`язку із тимчасовим, до набрання законної сили вироком суду або закриття кримінального провадження, відстороненням судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_12 від здійснення правосуддя, проведено повторний автоматичний розподіл даної справи (том 3 а.с. 243).

07.03.2023 протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Максимович І.В. та передано матеріали справи на розгляд (том 3 а.с. 244).

Ухвалою судді Максимовича І.В. від 21.04.2023 справу прийнято до свого провадження. Разом з тим, обставини, які б свідчили про необхідність відновлення провадження у справі на час винесення ухвали у суду були відсутні (том 3 а.с.249-250).

Ухвалою судді Максимовича І.В. від 02.02.2024 поновлено провадження у справі та призначено підготовче судове засідання (том 4 а.с.1-2).

Ухвалою суду від 12.12.2024 залучено до участі у справі правонаступника позивачки ОСОБА_6 - ОСОБА_3 (том 4 а.с.95-96).

У підготовчому судовому засіданні представник позивача - адвокат Білак Я.Ю. підтримав раніше подані клопотання про долучення доказів до справи (копії амбулаторної картки ОСОБА_6 (Олександрівська ЦРЛ); копії консультативних висновків від 02.08.2011, 09.11.2013 та 08.02.2017); виклик свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 та призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи. Клопотання про призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи вирішити після допиту свідків, під час судового розгляду справи. Не заперечував щодо закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду.

Представник відповідача у підготовчому судовому засіданні заперечував щодо долучення документів до справи та призначення судово-психіатричної експертизи у справі, оскільки до суду подано копії документів, на основі яких не можливо провести зазначену експертизу, а проведення експертизи можливе лише на основі оригіналів документів. Власник клопотань не має. Не заперечує щодо закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду.

Відповідач ОСОБА_1 підтримала думку свого представника.

Заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, зокрема: може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; вирішує заяви та клопотання учасників справи; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача про долучення документів (копії амбулаторної картки ОСОБА_6 (Олександрівська ЦРЛ); копії консультативних висновків від 02.08.2011, 09.11.2013 та 08.02.2017) та виклик свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 (том 1 а.с.212, 213, том 2 а.с.62-156, 158-159) підлягають задоволенню.

Щодо клопотання представника позивача про призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи, суд приходить до наступного висновку.

Предметом спору є, зокрема, визнання недійсним договору дарування від 23.12.2017, укладеного ОСОБА_6 на користь ОСОБА_7 , оскільки ОСОБА_6 внаслідок свого віку (92 роки), а також стану здоров`я, не могла усвідомлювати зміст, значення і наслідки договору, який підписала.

Відповідно до ч.1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Обов`язковість вимог ст. 105 ЦПК України щодо призначення судово-психіатричної експертизи при вирішенні спору про визнання правочину недійсним за статтею 225 ЦК України вказує на те, що саме висновок експерта в цьому випадку є належним доказом медичного характеру в розумінні статті 77 ЦПК України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

В порядку пункту 1.4. Інструкції про проведення судово-медичної експертизи, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України №6 від 17 січня 1995 року, до компетенції судово-медичної експертизи належить, зокрема, експертиза за матеріалами кримінальних та цивільних справ.

Проведення судово-медичної експертизи здійснюється фахівцями державних установ судово-медичних експертиз Міністерства охорони здоров`я України (пункт 1.5 Інструкції).

Пленум Верховного Суду України уПостанови № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» роз`яснив, що судово-психіатрична експертиза призначається, коли вирішення кримінальної або цивільної справи залежить від визначення психічного стану особи на час вчинення нею певного діяння (бездіяльності) чи укладення угоди за наявності сумнівів щодо її спроможності усвідомлювати значення своєї поведінки внаслідок психічної хвороби або тимчасового розладу душевної діяльності (пункт 14). Судово-медична експертиза призначається у випадках, коли для вирішення питань, що виникли у справі, необхідні спеціальні знання в галузі медицини (пункт 16).

Статтею 3 Закону України «Про психіатричну допомогу» визначена презумпція психічного здоров`я, суть якої полягає в тому, що кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених цим Законом та іншими законами України.

Тобто, для визначення тимчасового стану особи, при якому вона внаслідок функціональних розладів психіки, порушення фізіологічних процесів в організмі або інших хворобливих станів не може розуміти значення своїх дій та керувати ними у момент укладення нею правочину, необхідне обов`язкове призначення судово-психіатричної експертизи. Висновок такої експертизи має стосуватися стану особи саме на момент вчинення правочину.

Для визнання правочину недійсним необхідна наявність факту, що особа саме в момент укладення заповіту не усвідомлювала значення своїх дій та не могла керувати ними.

У постанові Верховного Суду від 22 квітня 2021 року у справі №331/6453/18 вказано на те, що належними доказами, які підтверджують безпорадний стан особи, є відповідні медичні (лікарські) документи, висновки судово-медичних експертів.

Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування. Також за змістом вказаних норм кожна сторона має право надавати суду докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються, обставин, для з`ясування яких необхідні спеціальні знання - висновки експертизи. У разі, якщо у сторони відсутня можливість самостійно надати висновок, відповідна сторона вправі заявити перед судом клопотання про призначення відповідної експертизи у строки визначені процесуальним законом.

Згідно зі статтею 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Стаття 225 ЦК України визначає правові наслідки вчинення правочину дієздатною фізичною особою, яка у момент його вчинення не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, зокрема, відповідно до частини першої цієї статті правочин, який дієздатна фізична особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а в разі її смерті - за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені.

Правила статті 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо). Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї зі сторін.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 11 листопада 2019 року в справі № 496/4851/14-ц (провадження № 61-7835сво19) вказав, що підставою для визнання правочину недійсним згідно із частиною першою статті 225 ЦК України може бути лише абсолютна неспроможність особи в момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справі № 554/11179/13-ц (провадження № 61-30685св18), від 02 листопада 2020 року у справі № 326/81/15 (провадження № 61-837св19) та від 22 грудня 2021 року у справі № 350/792/20.

Як роз`яснив судам Пленум Верховного Суду України в пункті 16 постанови від 06 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», правила статті 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо).

Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Висновок про тимчасову недієздатність учасника правочину слід робити, перш за все, на основі доказів, які свідчать про внутрішній, психічний стан особи в момент вчинення правочину. Хоча висновок експертизи в такій справі є лише одним із доказів і йому слід давати належну оцінку в сукупності з іншими доказами, будь-які зовнішні обставини (показання свідків про поведінку особи тощо) мають лише побічне значення для встановлення того, чи була здатною особа в конкретний момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними (постанова Верховного Суду України від 29 лютого 2012 року у справі № 6-9цс12).

Встановлення неспроможності особи, яка померла, у момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними відбувається, зокрема, з урахуванням як висновку посмертної судово-психіатричної експертизи, яка відповідно пункту 2 частини 1 статті 105 ЦПК України є обов`язковою, так й інших доказів, що підтверджують чи спростовують заявлені у справі вимоги.

Аналогічні висновки зроблені у постановах Верховного Суду від 07 лютого 2018 року у справі № 523/14606/13-ц, від 20 червня 2018 року у справі №161/17119/16-ц, від 05 вересня 2018 року у справі № 278/4583/13-ц.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, викладеної у справі «Дульський проти України» (заява №61679/00), експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури та призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне для повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи, що мають значення у справі та вимагають спеціальних пізнань у області психіатрії, задовольнити клопотання представника позивача та призначити по справі посмертну судово-психіатричну експертизу.

При цьому, відповідно до ч.1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

З метою всебічного з`ясування всіх обставин справи, суд вважає за необхідне, ухвалу про призначення експертизи направити для виконання до експертної установи після дослідження матеріалів справи та допиту свідків так як зазначені докази можуть вплинути на обгрунтованість висновку експерта.

У підготовчому засіданні з`ясовано, що позивачка від позову не відмовилася, підстави для відкладення чи оголошення перерви у підготовчому засіданні відсутні. Також, відсутні підстави для вирішення питань щодо вступу у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову.

Таким чином, дану справу можливо призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Керуючись ст. ст. 12, 76, 77, 189, 197-200, 260 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника позивача про долучення документів (копії амбулаторної картки ОСОБА_6 (Олександрівська ЦРЛ); копій консультативних висновків від 02.08.2011, 09.11.2013 та 08.02.2017), виклик свідків та призначення посмертної судово-пчсихіатричної експертизи - задовольнити.

Призначити у справі посмертну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам Державної установи "Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України (адреса: 04080, м. Київ, вул. Кирилівська,103а).

На вирішення експертизи поставити наступні питання:

1. Чи хворіла ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на психічні захворювання?

2. Чи усвідомлювала ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 значення своїх дій, та (або) чи могла керувати ними і в якій мірі, у момент укладення договору даруваннчя нерухомого майна від 23.12.2017, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , укладеного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_7 , посвідченого приватним нотаріусом Олександрівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Ковтун В.О.?

В розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи №397/456/21 (н/п 2/397/77/25).

Ухвалу суду про призначення експертизи разом з матеріалами справи направити для виконання до експертної установи після дослідження матеріалів справи та допиту свідків.

Витрати по проведенню експертизи покласти на позивача.

Роз`яснити сторонам положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст. 384, 385 КК України, за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків та роз`яснити їм, що мотивований висновок повинен відповідати вимогам ст. 102 ЦПК України.

Закрити підготовче провадження та призначити цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , правонаступником якоє є ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Олександрівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Ковтун Володимир Олександрович про визнання договору недійснимдо судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні в приміщенні Олександрівського районного суду Кіровоградської області на 26 червня 2025 о 10 год. 00 хв.

У судове засідання до Олександрівського районного суду Кіровоградської області викликати сторони та свідків:

- ОСОБА_9 , лікаря невропатолога, завідувачку неврологічного відділення КНП "Олександрівська лікарня" (адреса: Кіровоградська область, Кропивницький район, селище Олександрівка, вул. Шевченка,57);

- ОСОБА_10 , лікаря загальної практики - сімейний лікар (ЗПСЛ), завідувачку Олександрівськогої амбулаторії ЗПСМ КНП "Олександрівський ЦПМСД" (адреса: Кіровоградська область, Кропивницький район, селище Олександрівка, вул. Шевченка,57);

- ОСОБА_11 , завідувача відділенням неврології Київської міської клінічної лікарні №1 (адреса: 02091, м. Київ, вул. Харківське шосе,121).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.В. Максимович