Слобідський районний суд міста Харкова
Провадження № 2/641/1246/2025 Справа № 641/770/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 квітня 2025 року м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Богдан М.В.

за участю секретаря судових засідань Двірник О.С.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши під час проведення підготовчого судового засідання заяву представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Коновалова Олега Анатолійовича про залишення позову без розгляду у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_4 , що діє в інтересах неповнолітньої дитини інваліда ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , приватного нотаріуса ХМНО Жовніра Ярослава Вікторовича, третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визнання договору дарування квартири недійсним, визнання права користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Слобідського районного суду міста Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 , що діє в інтересах неповнолітньої дитини інваліда ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , приватного нотаріуса ХМНО Жовніра Ярослава Вікторовича, третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визнання договору дарування квартири недійсним, визнання права користування житловим приміщенням.

До суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Коновалова О.А., в якій він просить позовні вимоги ОСОБА_4 , що діє в інтересах неповнолітньої дитини інваліда ОСОБА_5 залишити без розгляду, при цьому посилається на те, що позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи, у позовній заяві визначено, що позивачем є ОСОБА_4 , що діє в інтересах неповнолітньої дитини-інваліда ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Проте, ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) станом на цей час ще не виповнилось 14 років, отже з огляду на зміст частини 1 статті 31 Цивільного кодексу України зазначена особа є малолітньою, а не неповнолітньою особою. Виходячи зі змісту викладених у позові вимог, позивачем у справі є саме малолітній ОСОБА_5 , а його мати ОСОБА_4 є його законним представником. На підтвердження повноважень особи, що підписала і подала позов у цій справі, надана копія ордеру серії АХ № 1183613 від 02 жовтня 2024 року на надання правничої допомоги ОСОБА_4 . Будь-яких документів на підтвердження наявності у адвоката Агаєвої С.М. повноважень на представництво саме позивача ОСОБА_5 не надано. Зважаючи на те, що адвокат Агаєва С.М. подала позову заяву від імені заінтересованої особи (малолітнього ОСОБА_5 ), як адвокат, а не законний представник, не надавши доказів того, що вона веде справу за дорученням законного представника малолітнього, який не має процесуальної дієздатності, цей позов має бути залишений без розгляду, як такий, що підписаний та поданий особою, яка не має повноважень на ведення справи саме від імені малолітнього ОСОБА_5 . Крім того, зазначив, що прохальна частина позовної заяви також містить вимогу «визнати за опікуном - матір`ю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 ». Таким чином, у частині спірних правовідносин ОСОБА_4 не звільнена від сплати судового збору, оскільки у цій частині не діє як законний представник дитини з інвалідністю. Отже, зазначена частина позовних вимог безпосередньо не стосується реалізації ОСОБА_4 прав чи виконання обов`язків законного представника дитини з інвалідністю. Копія посвідчення дитини-інваліда серії НОМЕР_1 від 16 вересня 2015 року містить позначки про призначення державної соціальної з 07 травня 2013 року по 02 травня 2018 року та наступне продовження до 10 квітня 2023 року. Позов поданий 31 січня 2025 року (за межами періоду призначення державної соціальної допомоги), що зумовлює відсутність відповідної пільги зі сплати судового збору станом на час звернення до суду.

В судовому засіданні представник позивача адвокат Агаєва С.М. пояснила, що подана зава про залишення позову без розгляду є безпідставною, та просила суд відмовити в її задоволенні, посилаючись на те, що ОСОБА_4 є матір`ю малолітнього ОСОБА_5 , який є дитиною інвалідом І групи та його опікуном, що здійснює догляд за дитиною, яка потребує стороннього догляду через наявні захворювання. В свою чергу законний представник має право звернутись за правовою допомогою для захисту своїх прав та прав малолітньої дитини, від імені якої вона діє. Таким чином, позивачем ОСОБА_4 було укладено відповідний договір про надання правової допомоги з адвокатом Агаєвою С.М., яка представляє її інтереси, як законного представника своєї дитини. В даному випадку вважає, що повноваження представника є належними. Щодо сумнівів наявності в малолітньої дитини статусу інваліда І групи, зазначила, що як відповідачу ОСОБА_3 так і відповідачу ОСОБА_6 достовірно відомо про наявність захворювання у дитини з народження і потреби дитини в сторонньому догляді. Крім того, до суду були подані певні документи на підтвердження цього статусу. Посилання представника на сплив строку дії у 2023 році поданих документів зазначаємо, що з 24 лютого 2022 року, відповідно до Закону України "Про правовий режим воєнного стану", в Україні введено режим воєнного стану. Відповідно до постанови Кабінети Міністрів України від 08.03.2022 року № 225 «Деякі питання порядку проведення медико-соціальної експертизи на період дії воєнного стану на території України» установлено що на період дії воєнного стану на території України та протягом шести місяців після його припинення або скасування. Повторний огляд, строк якого припав на період дії воєнного стану на території України, переноситься на строк після припинення або скасування воєнного стану, але не пізніше шести місяців після його припинення або скасування за умови неможливості направлення дітей з інвалідністю лікарем до лікарсько-консультативної комісії. Отже, підстави для залишення позовної заяви без розгляду відсутні.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 03 лютого 2025 року відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_4 , що діє в інтересах неповнолітньої дитини інваліда ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , приватного нотаріуса ХМНО Жовніра Ярослава Вікторовича, третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визнання договору дарування квартири недійсним, визнання права користування житловим приміщенням, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження з викликом сторін.

Згідно мотивувальної частини вказаної ухвали, відкриваючи провадження у справі, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з п.п. 2, 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст.4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним. Надмірний формалізм при вирішенні питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Так, у рішенні від 4 грудня 1995 року у справі «Bellet v. France» («Беллет проти Франції», Серії A № 333B, пункт 36) Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (Конвенція) містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні від 25 січня 2000 року у справі «Miragall Escolano and Othersv. Spain» («Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії», заяви № 38366/97, № 38688/97, № 40777/98, № 40843/98, № 41015/98, № 41400/98, № 41446/98, № 41484/98, № 41487/98, № 41509/98) і у рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Pеrez de Rada Cavaniles v. Spain» («Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії», заява № 3256-57) Європейський суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції.

Статтею 257 ЦПК України передбачені підстави для залишення позову без розгляду.

Обставини, на які посилається представник відповідача у клопотанні про залишення позовної заяви без розгляду, не є обставинами в розумінні ст. 257 ЦПК України.

Враховуючи викладене вище, суд вважає, що клопотання представника відповідача не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185, 259,260, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Коновалова Олега Анатолійовича про залишення позову без розгляду у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_4 , що діє в інтересах неповнолітньої дитини інваліда ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , приватного нотаріуса ХМНО Жовніра Ярослава Вікторовича, третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визнання договору дарування квартири недійсним, визнання права користування житловим приміщенням відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя -М. В. Богдан