ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/4143/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" травня 2025 р. cуддя Дарницького районного суду м. Києва Осіпенко Л.М., розглянувши питання про відкриття провадження за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» про зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 через електронну пошту звернулась до суду з позовом до відповідача АТ «АКЦЕНТ-БАНК», в якому просить суд зобов`язати відповідача провести реструктуризацію боргу за кредитним договором.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18.09.2024 року справу було передано за підсудністю.

Постановою Київського апеляційного суду від 20.12.2024 року ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 18.09.2024 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, справу передано на розгляд судді Осіпенко Л.М.

Ухвалою суду від 28.01.2025 року позовну заяву було залишено без руху та позивачу був наданий строк для усунення недоліків.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху неодноразово надсилалась позивачці рекомендованим листом з повідомленням за адресою, яку зазначено у позовній заяві, проте конверт повернувся до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Крім того, позивачка отримала вищевказану ухвалу суду 30.01.2025 року в особистому кабінеті в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд».

У відповідності до ст.ст. 122-124 ЦПК України, останнім днем для усунення недоліків було 10.02.2025 року, однак позивачка у визначений судом строк зазначених в ухвалі суду недоліків не усунула, жодних заяв чи клопотань до суду не надходило, станом розгляду позову не цікавилась, що свідчить про втрату інтересу до своєї позовної заяви, та що в свою чергу тягне порушення принципу розумності строків, дотримання якого є однією з найважливіших критерій справедливого судочинства.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України установлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі», вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивачка не усунула визначені в ухвалі суду недоліки у встановлений строк, суддя приходить до висновку, що позов необхідно вважати неподаним та повернути позивачці, роз`яснивши, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню з ним до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для його повернення.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» про зобов`язання вчинити дії - вважати неподаною та повернути її позивачу разом із доданим до неї документами.

Роз`яснити позивачу, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для його повернення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя: Осіпенко Л.М.