Справа №522/8024/25-Е
Провадження №2/522/5169/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 квітня 2025 року суддя Приморського районного суду міста Одеси Донцов Д.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Споживчого товариства «Сузір`я Будова», Південного управління капітального будівництва Міністерства оборони України, Колективного Підприємства «Будова», Товариства з обмеженою відповідальністю «УВГП-Система», Товариства з обмеженою відповідальністю «Баубуд», Споживчого товариства «Сузір`я Плюс» про захист прав споживачів, визнання права власності на об`єкти нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

14.04.2025 до Приморського районного суду м. Одеси надійшла сформована 13.04.2025 в системі «Електронний суд» позовна заява ОСОБА_1 до Споживчого товариства «Сузір`я Будова», Південного управління капітального будівництва Міністерства оборони України, Колективного Підприємства «Будова», Товариства з обмеженою відповідальністю «УВГП-Система», Товариства з обмеженою відповідальністю «Баубуд», Споживчого товариства «Сузір`я Плюс» про захист прав споживачів, визнання права власності на об`єкти нерухомого майна.

Відповідно до акта в. о. керівника апарату суду Чукова Л. та головного спеціаліста Лужанської Ю. щодо тотожності позовних заяв від 14 квітня 2025 року, указаній справі автоматично присвоєно єдиний унікальний номер 522/8024/25-Е провадження 2/522/5169/25 створюється з поєднанням до справи 522/6425/25-Е для передачі раніше визначеному складу суду - Ковтун Ю. І. для вирішення питання відповідно до вимог чинного законодавства.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 14 квітня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 передано на розгляд судді Приморського районного суду м. Одеси Ковтун Ю.І.

15.04.2025 суддею Ковтун Ю.І. заявлено самовідвід від розгляду даної справи з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, оскільки у даному випадку порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 16.04.2025 р. заяву судді Ковтун Ю.І. про самовідвід у справі за позовом ОСОБА_1 до Споживчого товариства «Сузір`я Будова», Південного управління капітального будівництва Міністерства оборони України, Колективного Підприємства «Будова», Товариства з обмеженою відповідальністю «УВГП-Система», Товариства з обмеженою відповідальністю «Баубуд», Споживчого товариства «Сузір`я Плюс» про захист прав споживачів, визнання права власності на об`єкти нерухомого майна задоволено.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.04.2025 р. матеріали позовної заяви передані в провадження судді Донцова Д.Ю.

Відповідно до позовної заяви представник позивача просить відстрочити сплату судового збору за подання цієї позовної заяви до ухвалення судового рішення, в обґрунтування чого зазначено, що позивач є інвалідом 3 групи (з дитинства) про що додається довідка до Акту МСЕК від 28.02.2012 №939430, на сьогодні має матеріальні труднощі у сплаті повної суми судового збору.

Ознайомившись з матеріалами справи вважаю, що позов підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто, законом передбачено перелік умов, за наявності яких суд, враховуючи майновий стан сторони, вправі відстрочити позивачу (фізичній особі) сплату судового збору.

Отже, єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору, розстрочення, відстрочення його сплати чи зменшення його розміру є врахування судом майнового стану сторони.

Вищезазначена норма закріплює дискреційне право суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуальної рівноправності сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (§ 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; § 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Jedamskiand Jedamska v. Poland»).

При цьому позивачем, звертаючись до суду з указаним клопотанням, не надано жодних доказів на підтвердження майнового стану та неможливості сплати ним судового збору у визначеному законом розмірі.

Саме лише посилання заявника на скрутне матеріальне становище без надання доказів на підтвердження цих обставин не може вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, а вимога сплати судового збору, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, не може вважатися перешкодою у доступі до правосуддя, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до вимог ч. ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці дійшов висновку, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави (п. 53 рішення від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі", заява № 28249/95).

Стаття 187 ЦПК України регламентує дії суду перед відкриттям провадження у справі, а саме, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що поданий позов не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подачу позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Враховуючи ціну позову у розмірі 2323277,00 гривень та подачу позову через «Електронний суд» з врахуванням коефіцієнт 0,8 до сплати належить судовий збір в розмірі 12112,00 гривень.

Оплату судового збору необхідно здійснити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./Приморський р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0015758

Код класифікації доходів бюджету22030101

Призначення платежу: 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Приморський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

Таким чином, позивачеві слід усунути недоліки позовної заяви, а саме сплатити судовий збір та надати підтвердження сплати судового збору.

На підставі викладеного, позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом десяти днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260, 261 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Споживчого товариства «Сузір`я Будова», Південного управління капітального будівництва Міністерства оборони України, Колективного Підприємства «Будова», Товариства з обмеженою відповідальністю «УВГП-Система», Товариства з обмеженою відповідальністю «Баубуд», Споживчого товариства «Сузір`я Плюс» про захист прав споживачів, визнання права власності на об`єкти нерухомого майна залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог суду у встановлений термін, заява буде вважатися неподаною і повернена позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Донцов Д.Ю.