Справа № 627/936/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про виправлення описки в судовому рішенні

"07" травня 2025 р. с-ще Краснокутськ

Краснокутський районний суд Харківської області у складі

головуючої Вовк Л. В.

з участю секретаря судового засідання Тішакіної Л.В.,

учасники справи :

позивачка ОСОБА_1 ,

представник позивачки, адвокат Селезньов С.І.,

відповідач ОСОБА_2 ,

третя особа , яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору :

служба у справах дітей Краснокутської селищної ради Богодухівського району

Харківської області,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Краснокутськ Харківської області питання про виправлення описки у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: служба у справах дітей Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області,

у с т а н о в и в :

Питання, що вирішується ухвалою

Заочним рішенням Краснокутського районного суду Харківської області від 13.02.2025 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: служба у справах дітей Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області,позов ОСОБА_1 задоволено повністю .

Відповідно до вимог ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Як роз`яснено в п. 19 Постанови № 14 Пленуму ВСУ від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

Такий правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 15.01.2021 у справі № 905/2135/19.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду у справі № 521/1074/17 від 21.07.2020.

Як убачається із матеріалів цивільної справи, згідно посвідки на тимчасове проживання від 21.02.2020 , картки платника податків від 28.05.2019, повне ім`я відповідача записано як ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . ( а.с. 8)

У свідоцтві про народження серії НОМЕР_1 від 15.04.2020, батьком дитини ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , записаний ОСОБА_2 . ( а.с.11 ).

Із тексту судового рішення від 13.02.2025 встановлено, що допущено описку у резолютивній частині та помилково не зазначено повне ім`я батька дитини , у зв`язку з чим необхідно виправити зазначену описку.

Ураховуючи, що допущена описка у судовому рішенні є технічною та її виправлення не впливає на зміст судового рішення , а тому зазначена описка підлягає виправленню.

Відповідно до ч. 4 ст. 269 ЦПК України ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення.

Керуючись ст. 258-260, 269 ЦПК України, суд

постановив:

Вирішити питання про виправлення описки в рішенні суду без повідомлення учасників справи.

Виправити описку та викласти другий абзац резолютивної частини рішення від 13 лютого 2025 року по справі №627/936/24 у такій редакції:

Позбавити батьківських прав ОСОБА_2 відносно дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. В. Вовк