КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 363/4933/24
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/4268/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Болотова Є.В.,

суддів: Желепи О.В., Музичко С.Г.

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за позовом акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

за апеляційною скаргою представника акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 22 жовтня 2024 року, постановлену під головуванням судді Шубочкіної Т.В.,-

встановив:

У вересні 2024 року АТ КБ «Приватбанк» звернулось до суду із названим позовом.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 10 жовтня 2024 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу виконати вимоги ст. ст. 175 та 177 ЦПК України: вказати зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача чи останнє таке відоме із доказовим підтвердженням.

На виконання ухвали суду представник АТ КБ «Приватбанк»подала заяву про усунення недоліків та зазначила, що позивач не має можливості зазначити нову адресу ОСОБА_1 , оскільки вказана інформація є персональними даними з обмеженим доступом.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 22 жовтня 2024 року позовну заяву повернуто АТ КБ «Приватбанк».

В апеляційній скарзі представник АТ КБ «Приватбанк»просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України дана справарозглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не усунуто недоліки, визначені ухвалою суду від 10 жовтня 2024 року.

Проте погодитися з такими висновками суду не можна.

За п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до абз. 1 ч. ч. 1, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

В порядку вирішення судом питання про відкриття провадження у справі суд перевіряє позовну заяву на відповідність вимогами, передбаченим ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Формальний підхід при вирішенні питання прийняття до розгляду позову (заяви) та відкриття провадження у справі є неприпустимим.

Так, у вересні 2024 року представник АТ КБ «Приватбанк» звернулась до Дарницького районного суду міста Києва із позовною заявою до ОСОБА_1 .

У позовній заяві АТ КБ «Приватбанк» зазначено останню відому адресу реєстрації відповідача, яка вказана у долученому до матеріалів справи кредитному договорі: АДРЕСА_1 .

Вишгородським районним судом Київської області направлено запит до ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області щодо інформації про реєстрацію місця проживання ОСОБА_1 .

Згідно відповіді Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області, відповідач ОСОБА_1 не значиться ні за зареєстрованою, ні за зазначеною у позовній заяві адресою.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 10 жовтня 2024 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу виконати вимоги ст. ст. 175 та 177 ЦПК України: вказати зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача чи останнє таке відоме із доказовим підтвердженням.

На виконання ухвали суду представник АТ КБ «Приватбанк»подала заяву про усунення недоліків та зазначила, що позивач не має можливості зазначити нову адресу ОСОБА_1 , оскільки вказана інформація є персональними даними з обмеженим доступом.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 22 жовтня 2024 року позовну заяву повернуто АТ КБ «Приватбанк».

Із змісту оскаржуваної ухвали суду від 22 жовтня 2024 року встановлено, що підставою повернення позовної заяви стало невиконання позивачем недоліків позовної заяви, а саме: не вказано зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) ОСОБА_1 чи останнє таке відоме із доказовим підтвердженням.

Так, до матеріалів справи долучено копію кредитного договору та копію паспорта відповідача, згідно яких адресою відповідача є: АДРЕСА_1 .

Колегія суддів вважає, що звертаючись до суду, АТ КБ «Приватбанк» зазначило останню відому позивачу адресу проживання ОСОБА_2 .

Згідно Закону України «Про захист персональних даних», персональні дані, в тому числі місце проживання (місце перебування) особи, є інформацією з обмеженим доступом.

Інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, є конфіденційною.

Враховуючи положення Закону України «Про захист персональних даних», у позивача відсутня об`єктивна можливість отримати відомості щодо достовірного зареєстрованого місця проживання ОСОБА_2 із доказовим підтвердженням.

Колегія суддів звертає увагу, що за ч. 6 та ч. 10 ст. 187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання

Якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Колегія суддів вважає, що неможливість надання позивачем інформації щодо актуального зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання (перебування) ОСОБА_1 , за наявної можливості у суду застосовувати визначені процесуальним законом засоби комунікації, не може позбавляти права АТ КБ «Приватбанк» на подання позовної заяви та обмежувати його право на звернення до суду.

Висновки суду першої інстанції щодо невиконання позивачем вимог ухвали від 10 жовтня 2024 року про залишення позовної заяви без руху не можуть бути підставою для позбавлення позивача права на звернення в судовому порядку за захистом порушених прав, свобод та інтересів, як складової частини права на справедливий суд.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що звертаючись до суду із позовною заявою АТ КБ «Приватбанк» дотримано положень ст. 175 та ст. 177 ЦПК України, тому вимога суду першої інстанції про надання інформації щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання (перебування) ОСОБА_2 із доказовим підтвердженням не ґрунтується на вимогах закону.

Відтак, колегія суддів не погоджується із висновком суду першої інстанції про повернення позову з підстав, передбачених ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ураховуючи принципи диспозитивності та змагальності цивільного процесу, у суду першої інстанції були відсутні підстави для повернення позовної заяви АТ КБ «Приватбанк».

Судом першої інстанції безпідставно повернуто позовну заяву позивачеві через неусунення недоліків позовної заяви.

Згідно ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Пунктом 6 частини 1 ст. 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду 22 жовтня 2024 року вирішена з порушенням норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали, відтак підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, ст. 374, ст. 379, ст. 382 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу представника акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» задовольнити.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 22 жовтня 2024 року скасувати.

Направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 05 травня 2025 року.

Суддя-доповідач Є.В. Болотов

Судді: О.В. Желепа

С.Г. Музичко