Провадження №2/359/641/2025
Справа №359/9342/24
РІШЕННЯ

Іменем України

02 травня 2025 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Журавського В.В.

при секретарі Алфімовій І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів,

за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст пред`явлених позовів.

Наприкінці серпня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, який обґрунтувала тим, що рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 21 вересня 2017 року з ОСОБА_2 на її користь були стягнуті аліменти на утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі у розмірі 2000 гривень щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 11 листопада 2016 року, та до досягнення дитиною повноліття. Дитина перебуває на повному матеріальному утриманні позивача та потребує значно більшого догляду та коштів, ніж визначений судом розмір аліментів в сумі 2000 гривень. Оскільки, матеріальний стан позивача змінився, зросли витрати на утримання дитини у зв`язку зі зростанням цін на продукти та одяг. Станом на день ухвалення рішення суду про стягнення аліментів прожитковий мінімуму на дитину, що не досягла шестирічного віку становив 1426 гривень, тобто судом було призначено аліменти у розмірі, що становив майже півтора прожиткових мінімуми на дитину відповідного віку. В той час як у 2024 році розмір прожиткового мінімуму на дитину віком від 6 до 18 років становить 3196 гривень. Таким чином відповідач сплачує аліменти у розмірі, що трохи більше ніж 50% прожиткового мінімуму на дитину, що є мінімально можливим розміром аліментів. Розмір доходу відповідача та його матеріальне становище з часу ухвалення рішення суду про стягнення аліментів покращився. За таких обставин ОСОБА_1 вважає за необхідне змінити спосіб стягнення аліментів з стягнення у твердій грошовій сумі на стягнення у частці від доходу ОСОБА_2 та стягувати аліменти на утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частки всіх видів доходу платника аліментів щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, та до досягнення дитиною повноліття.

В листопаді 2024 року ОСОБА_2 пред`явив зустрічний позов, який обґрунтував тим, що рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 21 вересня 2017 року з нього на користь ОСОБА_1 були стягнуті аліменти на утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 06 жовтня 2017 року на виконання рішення Святошинського районного суду м. Києва стягувачу був виданий виконавчий лист та 09 жовтня 2017 року було відкрито виконавче провадження по стягненню з ОСОБА_2 аліментів. У зв`язку з примиренням сторін по справі та проживання однією сім`єю стягувачем був відкликаний виконавчий лист, який в подальшому був знову пред`явлений до примусового виконання до виконавчої служби. ОСОБА_2 ніколи не ухилявся від обов`язку сплачувати аліменти, заборгованість зі сплати аліментів відсутня. 24 листопада 2018 року ОСОБА_2 уклав шлюб з ОСОБА_4 . Від цього шлюбу у них народився син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Таким чином у ОСОБА_2 змінився сімейний стан та на його утриманні перебувають малолітній син та дружина. Натомість, згідно довідки-розрахунку заборгованості зі сплати аліментів за останні 28 місяців ОСОБА_2 сплатив аліменти у розмірі 76250 гривень, а повинен був сплатити у розмірі 56000 гривень, приймає участь в оплаті додаткових витрат на дозвілля та гуртки дитини. За таких обставин ОСОБА_2 просив змінити розмір аліментів, встановлений рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 21 вересня 2017 року, та стягувати аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 4000 гривень щомісячно, але не менше одного прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та до досягнення дитиною повноліття.

2. Процесуальні дії у цивільній справі.

Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 жовтня 2024 року було відкрито провадження у цивільній справі та вирішено розгляд цивільної справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження (а.с.35-36).

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 01 листопада 2024 року було задоволено клопотання позивача про витребування доказів (а.с.42-43).

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 листопада 2024 року було задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_6 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщення суду з використанням власних технічних засобів (а.с.63-64).

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 листопада 2024 року було задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_7 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщення суду з використанням власних технічних засобів (а.с.69-70).

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 грудня 2024 року, занесеною до протоколу судового засідання, зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів було залишено без руху (а.с.128-131).

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06 лютого 2025 року, занесеною до протоколу судового засідання, зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів був прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом, а також вирішено розгляд цивільної справи здійснювати в порядку загального позовного провадження (а.с.207-209).

3. Ставлення сторін до пред`явлених позовних вимог.

Позивач та її представник ОСОБА_6 підтримали первісний позов та наполягали на його задоволенні. В свою чергу, заперечували проти вимог за зустрічним позовом та просили сул відмовити в його задоволенні.

Відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, яким просив відмовити в задоволенні первісного позову. Просив врахувати його сімейний стан, відсутність заборгованості зі сплати аліментів, а також те, що заявлені позивачем позовні вимоги про зміну розміру і способу стягнення аліментів є надмірним тягарем для нього та його сім`ї (а.с.77-79). Разом з цим, представник відповідача ОСОБА_7 підтримав зустрічний позов та наполягав на його задоволенні.

4. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Встановлено, що рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 21 вересня 2017 року з ОСОБА_2 на ОСОБА_1 стягнуті аліменти на утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі у розмірі 2000 гривень щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 11 листопада 2016 року, та до досягнення дитиною повноліття (а.с.13-14).

З акту обстеження житлово-побутових умов від 28 серпня 2024 року та Витягу з Реєстру територіальної громади 31 липня 2024 року та встановлено, що малолітня ОСОБА_3 зареєстрована та проживає разом з матір`ю (а.с.10,18).

Спірні правовідносини, що регулюються гл.15 «Обов`язок матері, батька утримувати дитину та його виконання» розділу ІІІ «Права та обов`язки матері, батька і дитини» СК України.

5. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору.

5.1. норми матеріального права.

Відповідно до ч.8 ст.7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.

У відповідності до вимог ст.180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч.3 ст.181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

У відповідності до ч.1, ч.2 ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоровся та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

За змістом ч.1 ст.192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

У постанові Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі №6-143цс13 зроблено висновок, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. СК України передбачає підстави для зміни розміру аліментів, визначеного за рішенням суду, але не пов`язує їх зі способом присудження. Стаття 192 СК України тільки вказує на можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених в судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. З огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями статті 192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів, визначений у певній твердій грошовій сумі та навпаки). Отже, у спірних правовідносинах підлягає застосуванню не тільки стаття 192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (стаття 182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», стаття 183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», стаття 184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»). Аналогічні висновки містяться в постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 20 червня 2019 року у справі №632/580/17 (провадження №61-51сво18) та постановах Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі №536/1557/17 (провадження №61-7584св18), від 30 червня 2020 року у справі №343/945/19 (провадження №61-2057св20).

З роз`яснення, викладеного Пленумом Верховного Суду України в п.23 постанови «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» №5 від 15 травня 2006 року, у новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили.

5.2. норми процесуального права.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За правилами ч.1, ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

6. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору.

Встановлено, що 24 листопада 2018 року ОСОБА_2 уклав шлюб з ОСОБА_8 , який зареєстрований Святошинським районним у м. Києві ВДРАЦС ГТУЮ у м. Києві (а.с.81).

ІНФОРМАЦІЯ_3 у них народився син ОСОБА_5 (а.с.80).

ОСОБА_2 має статус учасника бойових дій, згідно посвідчення серії НОМЕР_1 , виданого 30 травня 2024 року (а.с.9). За змістом довідки, виданої 14 липня 2023 року командиром військової частини НОМЕР_2 , з 04 липня 2023 року ОСОБА_2 перебуває на військовій службі в військовій частині НОМЕР_2 (а.с.23).

Згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за період з першого кварталу 2017 року по перший квартал 2021 року (а.с.199-205) вбачається, що в період з першого кварталу 2017 року по другий квартал 2018 року відсутня інформація про доходи ОСОБА_2 . Тоді як в третьому кварталі 2018 року ОСОБА_2 отримав дохід у розмірі 7031 гривень, в четвертому кварталі 2018 року 3554 гривень, в першому кварталі 2019 року 5559 гривень, в другому кварталі 2019 року 5809 гривень, в третьому кварталі 2019 року 6088 гривень, в четвертому кварталі 2019 року 5899 гривень, в першому кварталі 2020 року 14565 гривень, в другому кварталі 2020 року 15891 гривень, в третьому кварталі 2020 року 22562 гривень, в четвертому кварталі 2020 року 77528 гривень 98 копійок, 51500 гривень та 22703 гривень 58 копійок, за період січень-березень 2021 року 132250 гривень та 130360 гривень 61 копійки, в другому кварталі 2021 року 148502 гривень 81 копійки, в третьому кварталі 2021 року 169916 гривень, в четвертому кварталі 2021 року 163192 гривень 72 копійки, в першому кварталі 2022 року 133324 гривень 08 копійок, в другому кварталі 2022 року 29134 гривень, в третьому кварталі 2022 року 31652 гривень, в четвертому кварталі 2022 року 35531 гривень, в першому кварталі 2023 року 46114 гривень, в другому кварталі 2023 року 39622 гривень, в третьому кварталі 2023 року 48558 гривень 34 копійки, в четвертому кварталі 2023 року 138917 гривень 21 копійки, в першому кварталі 2024 року 160502 гривень 41 копійки, в другому кварталі 2024 року 156029 гривень 74 копійки.

При цьому, аналізуючи вищевказані відомості про доходи ОСОБА_2 , надані ГУ ДПС у м. Києві на запит суду, встановлено, що дохід, отриманий ОСОБА_2 в період з третього кварталу 2018 року по четвертий квартал 2019 року, становить державну соціальну матеріальну допомогу, зокрема по безробіттю. Тоді як починаючи з першого кварталу 2020 року ОСОБА_2 отримував заробітну плату та дохід як самозайнята особа, а починаючи з липня 2023 року як самозайнята особа та виплати як військовослужбовцю.

За таких обставин, з часу ухвалення рішення про стягнення з відповідача аліментів на утримання малолітньої дочки, у нього змінився як сімейний стан у зв`язку з народженням сина, так і матеріальний стан з збільшенням розміру отримуваного ним доходу, тобто на даний час відповідач стабільний та регулярний дохід.

Крім цього, за змістом зустрічного позову, пред`явленого ОСОБА_2 , він не заперечує проти стягнення з нього аліментів на утримання малолітньої дочки у розмірі 4000 гривень щомісячно, але не менше одного прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Вказана обставина додатково підтверджує покращення матеріального становища ОСОБА_2 та його фінансову спроможність сплачувати аліменти у двічі більшому розмірі, визначеному рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 21 вересня 2017 року.

В обґрунтування підстав для задоволення пред`явленого позову, ОСОБА_1 надала відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених їй доходів та утриманих податків за період з першого кварталу 2022 року по третій квартал 2024 року (а.с.19-20), копію наказу генерального директора ТОВ «До Енд Ко Київ» від 01 квітня 2022 року про призупинення дії трудового договору з позивачем (а.с.21), копію наказу генерального директора ТОВ «До Енд Ко Київ» від 30 січня 2024 року про звільнення з роботи (а.с.22), копію трудової книжки з відміткою про працевлаштування з 01 червня 2024 року (а.с.30). Проте, з огляду на положення ст.182 СК України, при визначенні розміру аліментів врахуванню підлягають, серед іншого, обставини щодо стану здоров`я та матеріального забезпечення платника аліментів, а не одержувача. З огляду на це, судом дані письмові докази до уваги не приймаються.

Крім цього, докази відвідування малолітньою ОСОБА_3 навчально-тренувальних занять з художньої гімнастики (а.с.24), навчання в гуртку «Сонечко» при Будинку дитячої та юнацької творчості «Дивоцвіт» Бориспільської міської ради (а.с.25), відвідування школи ментальної арифметики «Індіго» (а.с.27), студії танцю «DMDance» (а.с.28), хореографічного ансамблю «Грація» Бориспільського БДЮТ «Дивоцвіт» (а.с.29), суд також вважає неналежними доказами. Зважаючи на те, що предметом спору у даній справі є визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) або в твердій грошовій сумі. При цьому, визначений судом розмір аліментів повинен забезпечувати покриття поточних та основоположних потреб дитини. Тоді як відвідування дитиною гуртків та навчально-тренувальних занять становлять особою додаткові витрати на дитину, що викликані особливими обставинами, зокрема розвитком здібностей дитини, згідно ст.185 СК України. Вказані вимоги позивачем не пред`являлись та не є предметом розгляду цієї справи.

Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, суд вважає за допустиме змінити спосіб стягнення аліментів, які стягуються з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання малолітньої дочки ОСОБА_3 та визначити аліменти у розмірі частки заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, та до досягнення дитиною повноліття.

Розмір аліментів на утримання малолітньої ОСОБА_3 , який визначений даним судовим рішенням, підлягає стягненню з ОСОБА_2 , починаючи з дня набранням рішенням законної сили.

Крім цього, пред`явлені вимоги за первісним та зустрічним позовом є взаємовиключними та враховуючи задоволення вимог за первісним позовом. Тому вимоги ОСОБА_2 за зустрічним позовом про збільшення розміру аліментів на утримання малолітньої дочки задоволенню не підлягають.

7. Розподіл судових витрат між сторонами.

Згідно з ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно з вимогами ч.1 ст.141 ЦПК України, з ОСОБА_2 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211 гривень 20 копійок, оскільки при зверненні до суду з вказаним позовом позивач була звільнена від сплати судового збору на підставі п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

На підставі викладеного та керуючись ч.8 ст.7, ст.180, ч.3 ст.181, ч.1 ст.192 СК України, ч.1 та ч.6 ст.81, ч.1 ст.141, п.2 ч.1 ст.258, ч.1-ч.2 ст.259, ст.263-265, ст.268 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів задовольнити.

Змінити спосіб стягнення аліментів, що стягувалися з ОСОБА_2 на підставі рішення Святошинського районного суду м. Києва від 21 вересня 2017 року.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, та до дня досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 1211 гривень 20 копійок.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів на утримання малолітньої дитини відмовити.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Дата складення повного рішення суду 09 травня 2025 року.

Суддя підпис

З оригіналом згідно:

Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський