Справа № 646/4169/25
№ провадження 2/646/2759/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.05.25 м.Харків

Суддя Основ`янського районного суду м. Харкова Білінська О.В., розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Плотнікової Ірини Юріївни про забезпечення позову,-

ВСТАНОВИЛА:

До Основ`янського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, в якій позивач просить стягнути з відповідача борг за договором позики від 12.03.2024 року у розмірі 1430715,00 грн. та штраф у розмірі 14307,15 грн.

Разом з позовною заявою подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на: - будинок, що розташований за адресосю, АДРЕСА_1 ; - квартиру АДРЕСА_2 , що належать на праві власності ОСОБА_2 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ). Заява мотивована тим, що позивачем заявлено позов до ОСОБА_2 про стягнення боргу, оскільки відповідач кошти в обумовлені строки не повернув, сума позовних вимог складає 1 445 022,15 грн. Майно, на яке просить накласти арешт заявник належить на праві приватної власності ОСОБА_2 . Заявник вказує, що події, які відбулись під час досудового врегулювання спірних правовідносин дають підстави ставити під сумнів збереження спірного нерухомого майна за час розгляду справи у суді, що в разі позитивного вирішення спору може суттєво утруднити його виконання або ж зробить його виконання взагалі неможливим. Крім того, заявник зауважив, що накладення арешту на нерухоме майно, що належить відповідачу, не порушує права інших осіб, оскільки відповідач володіє даним майном одноособово, однак дозволить позивачу задовольнити свої вимоги за рахунок цього майна у разі невиконання відповідачем своїх боргових зобов`язань.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до такого висновку.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з пунктами 2, 3 частини першої статті 152 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається одночасно з пред`явленням позову або після відкриття провадження у справі.

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (частина перша статті 153 ЦПК України).

Підстави для виклику сторін для розгляду заяви про забезпечення позову - відсутні.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позову є стягнення суми боргу за договором позики від 12.03.2024 року у розмірі 1430715,00 грн. та штрафу у розмірі 14307,15 грн

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 №9, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір.

Вирішуючи питання щодо забезпечення позову, суд виходить із наявності спірних обставин, з якими пов`язується застосування відповідних заходів забезпечення позову та зв`язку між конкретними заходами забезпечення позову і предметом позову, відповідністю та співмірністю вжитих заходів забезпечення позову предмету позову.

При цьому, заява про забезпечення позову не містить доказів на підтвердження перебування тих об`єктів нерухомого майна, на які представник заявника просить накласти арешт, у власності ОСОБА_2 , а також не містить вартість вказаного майна, що є необхідними для визначення співмірності заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами.

Забезпечення позову повинно застосовуватися із врахуванням принципу рівноправності сторін у спорі і не повинно призводити до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, так як справа по суті ще не вирішена та факт порушення законних прав позивача не встановлений.

Разом з тим, в заяві про забезпечення позову заявником не доведено, що його права можуть бути порушені у разі невжиття заходів забезпечення позову та невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, не надано доказів реального наміру відповідача відчужити все своє майно та бажання навмисно ухилитися від виконання рішення суду, у разі задоволення позову.

З огляду на це, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову на даний час є передчасною та у її задоволенні слід відмовити.

Відмова в задоволенні заяви про забезпечення позову не позбавляє заявника, в подальшому звернутися з такою заявою до суду.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 149-154,259 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника заявника ОСОБА_1 адвоката Плотнікової Ірини Юріївни про забезпечення позову.

Ухвалу може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду. Апеляційна скарга подається на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду яким ухвалено оскаржуване судове рішення.

Суддя О.В. Білінська