Справа № 686/4759/25
Провадження № 2-о/686/248/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2025 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд

Хмельницької області в складі:

головуючого судді Палінчака О.М.,

присяжних: Возної Л.В., Баран Н.Л.,

при секретарі Цибульській Г.В.,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в місті Хмельницькому справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: орган опіки і піклування в особі служби у справах дітей Хмельницької міської ради, ОСОБА_2 , про усиновлення дітей,

встановив:

20 лютого 2025 року заявник ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із вказаною заявою.

Ухвалою суду від 24 лютого 2025 року по справі відкрито провадження та призначено закрите судове засідання за правилами окремого провадження.

Судове засідання у вказаній справі було призначено на 25 березня 2025 року, проте у зв`язку з неявкою сторін, розгляд справи було відкладено на 09 квітня 2025 року.

09 квітня 2025 року у зв`язку з неявкою сторін, розгляд справи було відкладено на 07 травня 2025 року.

В судове засідання, призначене на 07 травня 2025 року сторони, в тому числі і заявник ОСОБА_1 , не з`явились, про час, дату та місце судового розгляду повідомлені належним чином. Заявник ОСОБА_1 з клопотаннями про відкладення розгляду справи, зупинення провадження у справі до суду жодного разу не звертався не звертався.

Згідно ч. 1 ст. 313 ЦПК України, суд розглядає справу про усиновлення дитини за обов`язковою участю заявника, органу опіки та піклування або уповноваженого органу виконавчої влади, а також дитини, якщо вона за віком і станом здоров`я усвідомлює факт усиновлення, з викликом заінтересованих та інших осіб, яких суд визнає за потрібне допитати.

За ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 43 ЦПК України передбачені права та обов`язки учасників справи. Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. Користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому, позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Заявник ОСОБА_1 сповіщений про час, дату та місце судового розгляду належним чином, однак не з`явився в судове засідання, в той час як розгляд справи про усиновлення розглядається за обов`язковою участю заявника.

Відтак норми ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України дисциплінують заявника як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення в даному разі питання про залишення заяви без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення заявника про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання.

Поряд з цим, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).

Відтак, суд зобов`язаний відповідним чином реагувати на недобросовісні дії заявника та залишати заяву без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого заявника, участь якого є обов`язковою.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, виходячи з аналізу чинного законодавства, суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду, адже заявник ОСОБА_1 тричі не з`явився у судове засідання, в той час як його участь у справі є обов`язковою. Крім того, не подав до суду жодної заяви чи клопотання щодо обґрунтування причин своєї неявки.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 44, 130, 223, 257, 258, 260, 353, 354 ЦПК України, суд -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: орган опіки і піклування в особі служби у справах дітей Хмельницької міської ради, ОСОБА_2 , про усиновлення дітей- залишити без розгляду.

Повний текст ухвали суду складено 07 травня 2025 року.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів до Хмельницького апеляційного суду.

Головуючий суддя: О.М. Палінчак

Присяжні: Л.В. Возна

Н.Л. Баран