Справа № № 366/1290/25
Провадження № 2-о/366/51/25
УХВАЛА

про повернення заяви

06.05.2025 с-ще Іванків

Суддя Іванківського районного суду Київської області Слободян Н.П., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернулась в суд із заявою про розірвання шлюбу за заявою подружжя, сформувавши документ у системі «Електронний суд» 05.05.2025.

Перевіривши подану заяву, суддя приходить до висновку про її повернення з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 ЦПК України у порядку окремого провадження розглядаються справи про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей.

Тому, подана заява має розглядатись в порядку окремого провадження.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Таким чином, питання про повернення заяви у справах окремого провадження, суддя вирішує в порядку ст. 185 ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли вона не підписана заявником.

За ч. 1 ст. 109 СК України подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.

З аналізу положень ч. 3 ст. 293 ЦПК України, ч. 1 ст. 109 СК України вбачається, що спільна заява подружжя, яке має дітей, має бути підписана обома з подружжя.

Заявниця звернулась в суд із заявою через підсистему «Електронний суд», відповідно вона підписала подану заяву шляхом накладення на неї електронного цифрового підпису.

При цьому, подана заява сформована від імені лише заявниці та вона не містить а ні даних чоловіка, а ні його як фізичного, так і електронного цифрового підпису.

У постанові Верховного Суду від 22.01.2020 у справі №674/461/16-ц зроблено висновок про те, що підпис є обов`язковим реквізитом правочину, вчиненого в письмовій формі. Наявність підпису підтверджує наміри та волю й фіксує волевиявлення учасника правочину, забезпечує їх ідентифікацію та цілісність документа, в якому втілюється правочин. Внаслідок цього підписання правочину здійснюється стороною (сторонами) або ж уповноваженими особами

В ухвалі від 11.09.2024 у справі № 930/191/23 ВП ВС прийшла до висновку, що підпис - це графічний знак або набір знаків, який особа ставить на документі для підтвердження його автентичності, згоди або авторства.

Зазвичай підпис розташовується у кінці документа після його основного тексту та відомостей про додатки (у разі їх наявності).

Наведене зумовлене тим, що підпис ідентифікує автора і слугує задля підтвердження того, що особа, яка його підписала, ознайомлена із документом і погоджується з його змістом. В юридичному сенсі, підпис є підтвердженням певної дії, угоди чи зобов`язання і надає документу юридичну силу.

З огляду на те, що подання спільної заяви подружжя, яке має дітей про розірвання шлюбу передбачає обов`язковою умовою її підписання обома членами подружжя, відсутність підпису одного з подружжя суддя розцінює як відсутність підпису на заяві та її повернення на підставі п. 1 ч. 4 ст. 184 ЦПК України.

Згідно з ч. 5 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

При цьому, повернення заяви не є для повторного зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 7 ст. 185 ЦПК України)

Керуючись ст. 185, 293, 294, 353-355 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу повернути заявнику.

Копію заяви залишити в суді.

Роз`яснити заявниці, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Копію цієї ухвали та заяву направити заявнику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення (06.05.2025).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому цієї ухвали.

Суддя Н.П. Слободян