Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/3021/16-ц
Провадження № 2-во/279/37/25

У Х В А Л А

08 травня 2025 року м. Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Пацко О.О., з секретарем Ходаківською К.А., в приміщенні суду в м. Коростені, розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні по цивільній справі №279/3021/16-ц за позовом ОСОБА_2 ОСОБА_3 про визначення порядку користування житловим будинком та господарськими будівлями, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 ОСОБА_3 про визначення порядку користування житловим будинком та господарськими будівлями.

Рішенням суду від 02.03.2018 року позовні вимоги задоволено.

В ухваленому по справі рішенні була допущена описка, а саме: в резолютивній частині рішення не зазначено номер приміщення замість «кімнату 4 площею 17,3 вартістю 30016 гривень» вказано «кімнату 17,3 вартістю 30016 гривень».

Згідно з ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст.269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення вказаного питання є ініціативою суду.

У даному випадку суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого рішення та для її виправлення немає необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Суд, дослідивши заяву і додані до неї документи, оглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2 ОСОБА_3 про визначення порядку користування житловим будинком та господарськими будівлями, приходить до наступного.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 02.03.2018 року позовні вимоги задоволено. Вказаним рішенням вирішено провести поділ спадкового майна, а саме житлового будинку з господарськими спорудами між спадкоємцями ОСОБА_2 та ОСОБА_3 згідно третього варіанту поділу, визначеного висновком експерта №840/16/472/17-25 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, виділивши:

ОСОБА_2 - веранду 1-а площею 6,05 кв.м. вартістю 8962 гривні; кладову 2 площею 7,60 кв.м. вартістю 11258 гривень; кімнату 3 площею 8,8 кв.м. вартістю 15268 гривень; кімнату 17,3 вартістю 30016 гривень; сарай Б4 площею 14,75 кв.м. вартістю 17108 гривень; сарай б2 площею 10,45 кв.м. вартістю 3008 гривень, туалет Т вартістю 2631,5 гривень, 1/2 частину огорожі №1-2, вартістю 2631,5 гривень, що становить 49/100 реальної частки;

ОСОБА_3 - веранду 1-б площею 6,95 кв.м. вартістю 10296 гривень; кухню 6 площею 17,1 кв.м. вартістю 29670 гривень; кімнату 5 площею 10,2 кв.м. , вартістю 17698 гри вень; ганок №1 вартістю 1165 гри вень; сарай Б1-3 площею 20,69 кв.м. вартістю 23997 гривень; сарай б1 площею 12,30 вартістю 3540 гривень, 1/2 частину огорожі №1-2 вартістю 2631,5 гривень, що становить 51/100 реальної частки.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 2490,5 гривень (дві тисячі чотириста дев`яносто гривень 50 копійок) компенсації за частину будинку.

Зобов`язати ОСОБА_2 обладнати вхід з двору в приміщення 1-а; влаштувати перегородку в приміщенні 1 на відстані 2,40 м.; демонтувати дверну коробку з подальшим закладанням прорізу та опорядженням між приміщеннями 3 та 6.

Зобов`язати ОСОБА_3 демонтувати дверну коробку з подальшим закладанням прорізу та опорядженням між приміщеннями 4 та 6; влаштувати перегородку в сараї «б»; обладнати вхід з двору в частину сарая «б».

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 3523 (три тисячі п`ятсот двадцять три) гривні 20 копійок за проведення експертизи.

Стягнути із ОСОБА_3 судовий збір в сумі 713 (сімсот тринадцять) гривень 70 копійок судового збору.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Під час ухвалення рішення судом було допущено описку, а саме: в резолютивній частині рішення не зазначено номер приміщення замість «кімнату 4 площею 17,3 вартістю 30016 гривень» вказано «кімнату 17,3 вартістю 30016 гривень», враховуючи вищевикладене суд вважає, що виправлення технічної описки, допущеної в резолютивній частині рішення носить виключно редакційний характер, узгоджується з матеріалами цивільної справи, не змінює рішення суду та не впливає на його суть іншим чином, а тому допущена описка підлягає виправленню.

Згідно ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Керуючись статтями 260, 261, 269, 352-355, 431, 432 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Виправити допущену в резолютивній частині рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 02.03.2018 року по справі № 279/3021/16-ц за позовом ОСОБА_2 ОСОБА_3 про визначення порядку користування житловим будинком та господарськими будівлями описку та вважати вірним: «кімнату 4 площею 17,3 вартістю 30016 гривень».

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 15-денний строк, який обчислюється з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала не була вручено у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Ольга ПАЦКО