Провадження № 2/645/86/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2025 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Мартинової О.М.,

секретар судових засідань - Кривченко Т.В.,

представника позивача - адвоката Субочева С.Ю.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луценко Вікторія Сергіївна про встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю, -

ВСТАНОВИВ:

29.08.2023 року позивач ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Субочева С.Ю. звернувся до Дзержинського районного суду м.Харкова з позовною заявою, якою просив встановити факт його спільного проживання однією сім`єю більше п`яти років до моменту відкриття спадщини із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер рідний батько позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Спадкоємцями померлого ОСОБА_3 за законом був його єдиний син позивач - ОСОБА_1 та дружина померлого - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із якою батьком позивача був укладений шлюб 14.10.2003 року. При цьому представник позивача вказав, що ОСОБА_1 , як порядний син та пасинок, враховуючи, що ОСОБА_2 , яка приходилась йому мачухою, самостійно не могла забезпечити належне ведення побуту та господарства, внаслідок похилого віку та важкого стану здоров`я, а саме через довготривалу захворюваність (серцево-судині хвороби, церебральний атеросклероз та ін.), продовжив забезпечувати постійний догляд, піклування та усю можливу допомогу батьку, за час його життя, та своїй мачусі. Разом з тим, зазначив, що ОСОБА_1 , після смерті свого батька, прийняв на себе усі обов`язки з його поховання, а також подальшого піклування та догляду про ОСОБА_2 . В той же час, представник позивача вказав, що після смерті батька, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись із відповідними заявами про прийняття спадщини за законом до Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори, де було відкрито спадкову справу за №704/2015, зареєстровану у спадковому реєстрі за №57763236. До складу спадщини після померлого ОСОБА_3 увійшла однокімнатна квартира АДРЕСА_2 , та належала останньому на праві приватної власності. Після смерті ОСОБА_3 позивач ОСОБА_1 зі своєю мачухою ОСОБА_2 , залишились фактично проживати разом однією сім`єю, і в той же час, ОСОБА_1 , з розумінням, що цього б хотів його батько, відмовився від своєї частки у спадщині на користь мачухи ОСОБА_2 . Прийнявши відповідне рішення про відмову від спадщини після свого батька на користь своєї мачухи, ОСОБА_1 надав відповідну заяву до нотаріальної контори, та 18.12.2015 року державним нотаріусом 12 ХДНК Доценко О.О. було видано Свідоцтво про право на спадщину за законом на користь ОСОБА_2 за р. №4-594 на вищевказану квартиру із зазначенням відповідних підстав для отримання спадщини. Проживаючи у подальшому однією сім`єю, позивач ОСОБА_1 надавав усіляку допомогу своїй мачусі ОСОБА_2 , допомагав сплачувати комунальні платежі, вони робили інші спільні витрати, спрямовані на забезпечення життєдіяльності сім`ї, продуктів, предметів побуту та господарства, зокрема гр. ОСОБА_1 надавав фінансову підтримку у лікуванні мачухи ОСОБА_2 , забезпечував допомогу по домогосподарству, як у вказаній квартирі, так і на дачній земельній ділянці у садовому товаристві «Геліантус», що розташована в смт. Васищеве, Харківського району, Харківської області, де батьку ОСОБА_1 та його мачусі ОСОБА_2 була надана земельна ділянка для ведення господарства з садівництва та городництва. Позивач усіляко надавав піклування та усесторонній догляд за ОСОБА_2 , адже внаслідок похилого віку, стану здоров`я та тривалого вимушеного перебування у закладах охорони здоров`я на лікуванні, остання не могла самостійно забезпечувати належний побут та піклування про себе, а інших родичів гр. ОСОБА_2 не мала. При цьому представник позивача вказав, що як до смерті батька позивача - ОСОБА_3 , так і після його смерті, позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відносились один до одного як до рідних членів сім`ї, зустрічали разом усі свята, підтримували теплі стосунки та відносини, які притаманні батькам та дітям. У березні 2021 році стан здоров`я ОСОБА_2 значно погіршився та ІНФОРМАЦІЯ_5 вона померла. Обов`язки з організації заходів поховання ОСОБА_2 , а також вчинення обрядових дій поклав на себе позивач ОСОБА_1 , як найбільш близька особа до померлої, та за підтримки подруги та сусідки ОСОБА_2 - ОСОБА_5 , з якою було укладено договір-замовлення №003573 від 17.03.2021 року із КП «РИТУАЛ» ХМР для проведення кремації, та 16.04.2021 гр. ОСОБА_1 було отримано прах померлої ОСОБА_2 для подальшого поховання. На теперішній час ОСОБА_1 продовжує доглядати вищевказану сімейну квартиру його батька та мачухи, сплачує комунальні платежі. При цьому представник позивача вказав, що за життя ОСОБА_2 не залишила заповіту, а тому гр. ОСОБА_1 , враховуючи, що жодних інших родичів або осіб, які б заявили право на спадщину не має, у встановлений законодавством шестимісячний строк, а саме 10.09.2021 року звернувся до Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луценко В.С. із заявою про прийняття спадщини за законом, та 10.09.2021 нотаріусом було заведено спадкову справу №29/2021. Згідно отриманої відповіді від нотаріуса, станом на 10.09.2021 року жодна інша особа крім ОСОБА_1 не зверталась до органів нотаріату для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 . В той же час, 23.09.2021 року листом за вих. №248/02-14 Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луценко В.С. було повідомлено, що для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивачу ОСОБА_1 , як спадкоємцю четвертої черги за законом, необхідно надати нотаріусу документ, що підтверджує факт проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, та для встановлення даного юридичного факту запропоновано звернутись до суду. Враховуючи вищенаведене, а також те, що ОСОБА_1 дійсно проживав із ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю більше п`яти років на час відкриття спадщини, а також те, що встановлення даного юридичного факту має для нього юридичне значення, так як це необхідно для оформлення спадщини після смерті його мачухи, а встановлення даного юридичного факту здійснюється виключно на підставі рішення суду, ОСОБА_1 вимушений звернутися до суду із вказаним позовом.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 30.10.2023 року матеріали даної цивільної справи направлені для розгляду до Фрунзенського районного суду м.Харкова за підсудністю.

За результатами автоматизованого розподілу від 23.11.2023 року вищезазначена справа надійшла у провадження судді Фрунзенського районного суду м.Харкова Іващенка С.О.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 30.11.2023 року по вищевказаній цивільній справі відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 07.03.2024 року витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Луценко В.С. належним чином завірену копію спадкової справи №29/2021, відкритої після смерті ОСОБА_2

26.03.2023 року від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Луценко В.С. до суду надійшла копія спадкової справи №29/2021, відкритої після смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до п.п. 2.3.49, 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, Розпорядженням керівника апарату суду за № 365/24 від 21.05.2024 року проведено повторний автоматизований розподіл даної судової справи.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.05.2024 справа надійшла у провадження судді Фрунзенського районного суду м.Харкова Мартинової О.М.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.05.2024 року вказану цивільну справу прийнято в провадження судді Мартинової О.М., продовжено підготовче судове засідання.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 29.11.2024 року по вищевказаній цивільній справі закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.

У судовому засіданні представник позивача - адвокат Субочев С.Ю. підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просив їх задовольнити.

Відповідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Представник Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомив, будь-яких заяв та клопотань від представника відповідача не надходило.

Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луценко В.С. в судове засідання не з`явилася, надала заяву, якою просила слухати справу за її відсутності.

Статтею 223 ЦПК України визначені наслідки неявки учасника справи в судове засідання.

Так, згідно з частиною 3 статті 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Відповідно до частини 2 статті 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

При цьому, відповідно до частини 4 статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Зважаючи на те, що неявка представника відповідача та третьої особи не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду справи, а також на те, що суд надавав можливість учасникам справи реалізувати свої процесуальні права на представництво інтересів у суді та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень, суд не знаходить підстав для відкладення розгляду справи та вважає можливим розглянути справу за наявними в ній матеріалами, на чому наполягали учасники судового процесу.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст.2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства.

Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України.

Статтями 10, 81 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити коло фактів, на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, крім випадків, встановлених ст.82 ЦПК України.

Зокрема, у відповідності до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Так, судовим розглядом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 16.04.1980 року, батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є ОСОБА_3 та ОСОБА_6 .

14.10.2003 року ОСОБА_3 та ОСОБА_2 уклали шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 від 14.10.2003 року.

ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 15.06.2015 року.

Відповідно до довідки про причини смерті (до форми №106/о №493 видається для поховання) виданої КЗОЗ «Харківська міська поліклініка №6» від 13.06.2015 року вбачається, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 у віці 78 років, причиною смерті ракова інтоксикація рак легенів.

Зі змісту свідоцтва про право на спадщину за законом реєстраційний №4-594 від 18.12.2015 року, посвідченого державним нотаріусом Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори Доценко О.О., вбачається, що спадкоємцем померлого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , є його дружина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у тому числі з урахуванням частки у спадщині, від якої відмовився син спадкодавця ОСОБА_1 . Спадщина, на яку видано це свідоцтво, складається з однокімнатної квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №50200600 від 18.12.2015 року, ОСОБА_7 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_2 .

Зі змісту довідки управління Пенсійного фонду України №1425 від 11.09.2008 року вбачається, що ОСОБА_2 , 1940 року народження, перебуває на обліку в управління Пенсійного фонду України в Київському районі мХаркова і отримує пенсію за віком по довічно.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період з лютого 2011 року по 06.01.2020 року хворіла на серцево-судинні хвороби, церебральний атеросклероз, екстрасистолічна аритмія, сахарний діабет ІІ типа, гіпертонічна хвороба ІІІ ст., гемморрагічні інсульти у лівій та правій півкулі головного мозку з легким правобічним геміпарезом та елементами моторної афазії, гіпертонічні хвороба ІІІ ст., дисциркуляторна енцефалопатія ІІ ст., церебральна судина криза, ІХС, дифузний кардіосклероз та залізодефіцитна анемія, важкого ступеню, що підтверджується копіями відповідних виписок із медичних карток за вказаний період.

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) 17.03.2021 року, вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , актовий запис №4972.

Суду також надано копію договору-замовлення №003573 на організацію та проведення поховання ОСОБА_2 , а також акти на ритуальні послуги та предмети ритуального призначення від 17.03.2021 року.

З відповіді КП «Ритуал» ХМР від 18.11.2021 року вбачається, що відповідно до договору-замовлення №003573 від 17.03.2021 року підприємством проведено кремацію померлої ОСОБА_2 та реалізовано предмети ритуальної атрибутики. Прах померлої після кремації отримано 16.04.2021 року ОСОБА_1

10.09.2021 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Луценко В.С. за заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 , заведена спадкова справа за №29/2021, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №66370531 від 10.09.2021 року, а також матеріалами спадкової справи.

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №66368685 від 10.09.2021 року, а також інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №66368674 від 10.09.2021року, спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину відсутні, а також за життя ОСОБА_2 заповіт не складала, спадковий договір не укладала.

З матеріалів справи вбачається, що після смерті ОСОБА_2 інших спадкоємців, окрім позивача ОСОБА_1 , немає.

В матеріалах спадкової справи №29/2021, заведеної після смерті ОСОБА_2 міститься заява ОСОБА_1 від 23.09.2021 року про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_2

23.09.2021 року листом за вих. №248/02-14 приватний нотаріус ХМНО Луценко В.С. повідомив ОСОБА_1 , що для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 , позивачу необхідно надати нотаріусу документ, що підтверджує факт проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

У судовому засіданні представник позивача пояснив, що ОСОБА_1 , після смерті свого батька, взяв на себе усі обов`язки із його поховання, а у подальшому відмовився від спадщини на користь своєї мачухи - ОСОБА_2 . При цьому ОСОБА_1 продовжував підтримувати фактичні сімейні відносини з мачухою ОСОБА_2 , яка проживала з родиною позивача, надавав усіляку допомогу, зокрема допомагав сплачувати комунальні платежі і по теперішній час продовжує сплачувати комунальні послуги за квартирою, що належить померлій, надавав фінансову підтримку у її лікуванні, забезпечував допомогу по домогосподарству, як у вказаній квартирі, так і на дачній земельній ділянці у садовому товаристві «Геліантус».

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_8 пояснила, що вона на протягом 16 років очолює садове товариство «Геліантус». З 2014 року ОСОБА_2 зі своїм чоловіком ОСОБА_3 разом з сином чоловіка ОСОБА_1 та його дружиною ОСОБА_9 однією сім`єю часто приїжджали відпочивати та господарювати на дачній земельній ділянці. При цьому свідок зазначила, що після смерті ОСОБА_3 , ОСОБА_2 вступила до товариства та разом родиною ОСОБА_1 вони продовжували спільно вести дачне господарство. Вони приїжджали до садового товариства кожні вихідні, починаючи з березня місяця і до кінця листопада місяця. Внески в садове товариство «Геліантус» сплачувала ОСОБА_2 , яка була членом товариства. Всю роботу по садівництві виконував ОСОБА_1 , привозив продукти харчування та будівельні матеріали. При цьому свідок вказала, що ОСОБА_2 мешкала разом з родиною ОСОБА_1 і в них були гарні взаємовідносини. Разом з тим зазначила, що ОСОБА_1 допомагав у лікуванні ОСОБА_2 .

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_9 пояснила, що вона є дружиною позивача ОСОБА_1 . Вказала, що дружиною її свекра ОСОБА_3 була - ОСОБА_2 . При цьому зазначила, що вона та її чоловік ОСОБА_1 , свекор ОСОБА_3 та його дружина ОСОБА_2 разом будували дачу. Разом з тим вказала, що її родина постійно допомагала в лікуванні ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_3 , вони не залишили ОСОБА_2 , яка проживала разом з родиною позивача, та продовжували доглядати за нею, надавати матеріальну допомогу, а також допомагали в лікуванні. При цьому наголосила, що ОСОБА_1 відмовився від своєї частки спадку після смерті свого батька ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 . Свідок ОСОБА_9 зазначила, що вона та ОСОБА_1 сприймали ОСОБА_2 як члена сім`ї, їздили разом на дачну земельну ділянку, доглядали за нею, допомагали по господарству, надавали матеріальну допомогу, купували продукти харчування, ліки та інше.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснила, що вона мешкала по сусідству з ОСОБА_2 , а саме в квартирі АДРЕСА_3 , та часто ходили один до одного в гості. ОСОБА_2 тривалий час хворіла. При цьому вказала, що родина позивача ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мешкали разом, як в квартирі ОСОБА_2 , так і в квартирі ОСОБА_1 . Разом з тим зазначила, що ОСОБА_1 доглядав за ОСОБА_2 , привозив їй ліки, возив до лікарні та забирав до себе жити, а також надавав матеріальну допомогу.

Суд визнає покази свідків достовірними і приймає їх в якості доказів, у суду немає підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, повідомлених свідками, показання останніх підтверджуються і не суперечать іншим зібраним у справі доказам.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

За змістом ст.ст.77- 79 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Зі змісту постанови садового товариства «Геліантус» вбачається, що відповідно до статуту садового товариства п.12 у випадку вибуття із товариства його члена, один із родичів може вступити в товариство, якщо він спільно з ним користувався садовою ділянкою та приймав участь в його розробці. У випадку смерті члена садового товариства «Геліантус», переважаюче право на вступ до товариства надається одному із спадкоємців померлого, проживаючого в даному регіоні. Оскільки ОСОБА_2 на протязі багатьох років працювала на ділянці спільно з чоловіком ОСОБА_3 та його сином ОСОБА_1 , то після смерті подружжя ділянка НОМЕР_8 успадковує ОСОБА_1 . ОСОБА_1 ознайомлений зі Статутом, зобов`язується повністю його виконувати та за його заявою прийнято в члени СТ «Геліантус». Садова ділянка № НОМЕР_5 з кадастровим номером :01:035:0016 переходить у власності ОСОБА_1 для її подальшої обробки та використання.

З копій квитанцій, наданих стороною позивача, за період з 2015 р. по 2023 р. здійснювалися оплати за надані комунальні послуги за адресою: АДРЕСА_1 , як померлими ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а також позивачем ОСОБА_1 .

Крім того, зі змісту відповіді №64/0/677-22 від 20.01.2025 року КНП «Міська клінічна лікарня №7» Харківської міської ради вбачається, що відповідно до медичної документації гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно знаходилась на стаціонарному лікуванні в КНП «Міська клінічна лікарня №7» Харківської міської ради вбачається в такі періоди: з 27.01.2017 р. по 07.02.2017 р.; з 16.12.2019 р. по 06.01.2020 р. Також повідомлено, що запитувана інформація щодо здійснення громадянином ОСОБА_1 відвідування, піклування, догляду, забезпечення харчуванням та лікарськими засобами, супроводження при виписці з лікарні громадянки ОСОБА_2 не може бути надана, адже облік такої інформації не здійснюється у KHП «МКЛ №7» XMP. Разом з тим значено, що згідно відомостей реєстраційної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого щодо громадянки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 за вказані періоди лікування містяться відомості про контактну особу/родича пацієнта - «Син - ОСОБА_1 , тел. НОМЕР_6 ».

Досліджені судом докази свідчать про доведеність спільного побуту, ведення спільного господарства, наявність взаємних прав та обов`язків та спільне проживання спадкодавця ОСОБА_2 та спадкоємця ОСОБА_1 .

У свою чергу будь-яких доказів, які б підтвердили протилежне, відповідачем суду не надано.

Крім того, суд бере до уваги, що позивач ОСОБА_1 , після смерті свого батька ОСОБА_3 , відмовився від своєї частки у спадщині на користь ОСОБА_2 .

В пункті 27 постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" роз`яснено, що виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів.

Згідно ст. 3 СК України, сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Подружжя вважається сім`єю і тоді, коли дружина та чоловік у зв`язку з навчанням, роботою, лікуванням, необхідністю догляду за батьками, дітьми та з інших поважних причин не проживають спільно. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Відповідно до ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути визнані факти, що призводять до виникнення, зміни чи припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, у тому числі, про встановлення факту проживання однією сім`єю.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно зі ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Згідно п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, 21, при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК (2947-14) про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо. Правила статті 1264 ЦК (435-15) не стосуються дітей, влаштованих у прийомні сім`ї та дитячі будинки сімейного типу. До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншою особою. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення в них права на спадкування за законом у першу чергу на підставі статті 1261 ЦК (435-15).

Ознаки проживання однією сім`єю окреслив і Конституційний Суд України у своєму рішенні від 3.06.99 №5-рп/99, в якому зазначив, що до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках.

Факт, який просить встановити позивач, має для нього юридичне значення, оскільки встановлення даного факту йому необхідно для оформлення спадщини.

Судом також взято до уваги, що лише позивач ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті мачухи - ОСОБА_2 , та за його заявою була відкрита спадкова справа №29/2021 від 10.09.2021 року, та більше ніхто із спадкоємців з заявами про прийняття спадщини не звертався та свідоцтво про право на спадщину ні за законом ні за заповітом нікому із спадкоємців не видавалось.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 позбавлений можливості оформити спадщину у встановленому законом позасудовому порядку, оскільки в іншій спосіб неможливо встановити проживання позивача та спадкодавця однією сім`єю, він був змушений звернутись в суд з позовом про встановлення юридичного факту.

Викладені обставини дають підстави суду вважати, що матеріалами справи підтверджується факт спільного проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

З огляду на вищевикладене, заява про встановлення факту проживання спадкоємця зі спадкодавцем однією сім`єю не менше п`яти років до часу відкриття спадщини підлягає задоволенню.

На підставі ст. 1264 ЦК України, керуючись ст.ст. 2, 10, 78-80, 89, ст.259, 263-265 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луценко Вікторія Сергіївна про встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю - задовольнити.

Встановити факт спільного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , зі спадкодавцем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , однією сім`ю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: https://fr.hr.court.gov.ua

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_7 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_5 ;

Відповідач - Харківської міської ради, , юридична адреса 61003 Україна, Харків, пл. Конституції, буд. 7.

Третя особа - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луценко Вікторія Сергіївна, адреса: 61166 м. Харків, пр-т Науки, б. 30.

Повний текст рішення виготовлено 05.05.2025 року.

Суддя О.М. Мартинова