головуючий у суді І інстанції Волчко А.Я.
провадження № 22-ц/824/572/2025
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

23 квітня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

за участі секретаря судового засідання Лазоренко Л.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Кирплюка Дмитра Володимировича на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 грудня 2023 року

за заявою представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Касьяненка Дмитра Леонідовича про забезпечення позову

у справі за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк», державного підприємства «Сетам», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Корольова Михайла Андрійовича, ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Леденьова Івана Сергійовича про визнання недійсними електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна та витребування майна з незаконного володіння, -

в с т а н о в и в :

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до АТ КБ «ПриватБанк», ДП «Сетам», приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Корольова М.А., ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Леденьова І.С. про визнання недійсними електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна та витребування майна з незаконного володіння.

02 жовтня 2023 року представник ОСОБА_2 - адвокат Касьяненко Д.Л. звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, у якій просив суд: накласти арешт на нерухоме майно - житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 (Літ А, цегла), при ньому гараж (Літ Б, цегла), навіс-барбекю (Літ В, цегла), огорожа (№1-5,метал, цегла), розташований на земельній ділянці кадастровий номер :01:037:0028, цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Заява обґрунтована тим, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 вересня 2023 року у справі № 369/12277/20 задоволено заяву представника відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову; скасовано заходи забезпечення позову вжиті ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Усатова Д.Д. від 17 листопада 2020 року, якою накладено арешт на нерухоме майно, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Про вказану ухвалу позивач дізнався з Єдиного реєстру судових рішень, засобами поштового зв`язку ухвала не отримувалась.

У зв`язку з цим відповідач за відсутності накладеного арешту на вищевказане домоволодіння, не позбавлена можливості розпорядитися ним на власний розсуд, у тому числі відчужити його третій особі.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 грудня 2023 року задоволено заяву адвоката Касьяненко Д.Л., що діє в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову.

Накладено арешт на нерухоме майно - житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1, при ньому гараж (Літ Б, цегла), навіс-барбекю (Літ В, цегла), огорожа (№1-5,метал, цегла).

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Кирплюк Д.В. подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 грудня 2023 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити позивачу у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої залишено поза увагою, що ОСОБА_1 визнано добросовісним набувачем майна, відповідно до рішення суду; оскаржувана ухвала порушує право на вільне розпорядження майном та недоторканість житла ОСОБА_1 ; можливе витребування майна можливе лише з метою проведення повторних торгів (а не з метою передачі у власність позивача), тобто ймовірні права позивача - відсутні.

Вказує, що сама заява про забезпечення позову не містить належних доказів існування загрози порушення прав позивача, а також не містить доводів, як саме не застосування заходів забезпечення позову може ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення в майбутньому.

Зазначає, що відповідно до матеріалів справи позивач ОСОБА_2 погоджується, що ОСОБА_1 , як добросовісним набувачем, набуто право власності на майно за результатами участі в електронних торгах ДП «СЕТАМ», яке було реалізовано у межах виконавчого провадження на підставі рішення суду.

Оскільки добросовісність набуття - це не предмет позову, а одна з обставин, що має значення для справи, то у ОСОБА_1 є конституційне право вільно розпоряджатись майном, що їй належить.

Спірне майно є житлом ОСОБА_1 та її родини, що підтверджується актом обстеження матеріально-побутових умов проживання від 09 червня 2021 року, а тому оскаржувана ухвала порушує право на недоторканість житла відповідача.

Інші учасники справи, повідомлені належним чином про розгляд справи у суді апеляційної інстанції, не скористалися своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу, заперечень щодо змісту та вимог апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції не направили.

Представник відповідача АТ КБ «Приватбанк» - Хитрова Л.В. у судовому засіданні просила суд задовольнити апеляційну скаргу.

Представник ОСОБА_2 - адвокат Халупко С.В. у судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Виходячи з положень статті 13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у т. ч. правом визначити свою участь в судовому засіданні, а з огляду на положення статті 372 ЦПК України явка до суду апеляційної інстанції не є обов`язковою.

Зважаючи на вимоги частини 9 статті 128, частини 5 статті 130, частини 2 статті 372 ЦПК України колегія суддів визнала повідомлення належним, а неявку такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Колегія апеляційного суду, вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву, дійшла висновку про таке.

Згідно із частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Одним із механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову.

Частиною 1, 2 статті 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують реальне виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

Частиною 3 статті 150 ЦПК України встановлено, що заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками судового процесу.

У справі, що переглядається, предметом спору є визнання недійсними електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна та витребування майна з незаконного володіння.

Звернувшись до суду першої інстанції із заявою про забезпечення позову, позивач просить накласти арешт на майно, реалізоване на електронних торгах, питання про визнання недійсними яких порушується ним у позові, а саме: житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 (Літ А, цегла), при ньому гараж (Літ Б, цегла), навіс-барбекю (Літ В, цегла), огорожа (№1-5,метал, цегла).

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову, позивач посилається на те, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 вересня 2023 року у справі № 369/12277/20 скасовано заходи забезпечення позову вжиті ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17 листопада 2020 року, якою накладено арешт на спірне нерухоме майно, а тому відповідач може розпорядитися ним на власний розсуд.

Апеляційний суд враховує, що позивачем не надано доказів та не обґрунтовано наявність ризиків вчинення відповідачем дій щодо відчуження спірного майна у разі незастосування заходів забезпечення позову.

Щодо доводів заяви про те, що у справі № 369/12277/20 скасовано заходи забезпечення позову відносно будинковолодіння за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , апеляційний суд зауважує, що скасування заходів забезпечення, застосованих у межах справи № 369/14786/20, не може бути належною підставою для безперечного вжиття заходів забезпечення у справі № 369/12277/20.

На підставі викладеного, враховуючи, що позивачем не обґрунтовано, що невжиття таких заходів забезпечення позову про які ними заявлено може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду у цій справі, помилковим є висновок суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

Також апеляційний суд зауважує, що позивач не позбавлений можливості повторно звернутися до суду першої інстанції із заявою про забезпечення доказів та доказами на підтвердження обставин, на які він посилається.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Враховуючи викладене ухвала Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 грудня 2023 року підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні вимог заяви.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Кирплюка Дмитра Володимировича задовольнити.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 грудня 2023 року скасувати з ухваленням нового судового рішення.

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Касьяненка Дмитра Леонідовича про забезпечення позову.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення 05 травня 2025 року.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська