Справа № 289/429/25
Номер провадження 2/289/523/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.05.2025 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Мельника О.В., за участю секретаря судового засідання Писаренко К.Л. розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (місце знаходження / місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Верлоцького старостинського округу Радомишльської міської ради Житомирської області (місце знаходження / місце проживання:вул. Центральна, буд. 3, с. Верлок, Житомирський р-н, Житомирська обл., 12252) про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду із позовом та просить визнати за нею після смерті матері право на земельну частку (пай).

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що її батько ОСОБА_2 за життя мав право на земельну частку (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності КСП «Нива» м. Радомишль, Житомирської області та був включений в список громадян Верлоцької сільської ради, які включені в списки на отримання сертифікатів на земельні частки (паї) з земель реформованого КСП «Нива» за номером 29, але сертифікат не отримав та ІНФОРМАЦІЯ_1 помер. Після смерті батька спадщину прийняла його дружина, тобто мати позивачки ОСОБА_3 , яка не встигла оформити право на спадщину та ІНФОРМАЦІЯ_2 померла.

Після смерті матері позивач звернулась до нотаріальної контори, із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину у вигляді права на земельну частку (пай) на яке при житті мав право батько ОСОБА_2 , але їй було відмовлено у зв`язку з відсутністю оригіналу сертифікату на право на земельну частку (пай).

Тому, вона просить суд визнати за нею в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на земельну частку (пай) із земель реформованого КСП «Нива» м. Радомишль Житомирської області, розміром 3,5 в умовних кадастрових гектарах.

Ухвалою судді від 12.03.2025 справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Позивач в судове засідання не з`явилася, у вказаній позовній заяві просить суд проводити розгляд справи без її участі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Подав заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги визнав, просив їх задоволити.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та вважає позов таким, що підлягає до задоволення.

За змістом ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно положень частин 1, 2 ст. 1220, частини 1 ст. 1222, частини 3 ст. 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини в такому випадку є день смерті особи. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Частинами 1, 3 ст. 1268, частиною 1 ст. 1269, частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За змістом зазначених норм прийняття особою спадщини обумовлюється або постійним проживанням спадкоємця із спадкодавцем на час відкриття спадщини, або, в разі відсутності наведених вище обставин - поданням до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини у визначений ч. 1 ст. 1270 ЦК України строк.

Відповідно до 18_07_10/pravo1/T030899.html?pravo=1#13">ст. 2 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай) є сертифікат на право на земельну частку (пай), рішення суду про визнання права на земельну частку (пай).

Відповідно до ч. 3 pravo=1">Указу Президента України «Про невідкладні заходи щодо прискорення земельної реформи у сфері сільськогосподарського виробництва», встановлено, що право на земельну частку (пай) може бути об`єктом купівлі-продажу, дарування, міни, успадкування, застави. Документи, що підтверджують право особи спадкоємця є сертифікат на право на земельну частку (пай) спадкодавця, який є правовстановлюючим документом, виданий районною (міською) адміністрацією, що засвідчує наявність у її власника лише однієї правомочності - права розпорядження земельною часткою (паєм), а не право власності, яке виражається у володінні, користуванні та розпорядженні. Тому, коли спадкодавець був наділений лише правом на земельну частку (пай), а не правом власності, то і до спадкоємця переходить лише право на земельну частку (пай), а не право власності.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» від 05.06.2003 року № 899-IV право на земельну частку (пай) мають громадяни - спадкоємці права на земельну частку (пай), посвідченого сертифікатом. Право особи на земельну частку (пай) може бути встановлено в судовому порядку.

Вищим Спеціалізованим Судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму листі № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що у разі втрати, пошкодження сертифіката про право на земельну частку (пай) порядку видачі нового сертифікату на ім`я спадкодавця спадкоємцям особи, яка мала право на земельну частку (пай), не передбачено. Отже, належним способом захисту прав спадкоємців у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво право на спадщину на земельну частку (пай) є звернення спадкоємців з вимогами про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування. Оскільки спір про визнання права власності на земельну ділянку сільськогосподарського призначення є спором про спадкування, належним відповідачем у зазначених спорах є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку їх відсутності - відповідна територіальна громада в особі сільської, селищної ради.

З роз`яснень п. 23 Постанови № 7 Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що при наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст.. 529 ЦК Української РСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Стаття 530 ЦК Української РСР передбачає, що при відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга).

Стаття 549 ЦК Української РСР визнає, що спадкоємець прийняв спадщину: 1)якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2)якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Особи, для яких право спадкоємства виникає лише у випадку неприйняття спадщини іншими спадкоємцями, можуть заявити про свою згоду прийняти спадщину протягом строку, що залишився для прийняття спадщини. Якщо строк, що залишився, менше трьох місяців, він продовжується до трьох місяців.

Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Згідно зі ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що також підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 , яке видане Радомишльським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області 20 травня 2019 року.

Батько позивачки ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується повторно виданим свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 , яке видане Радомишльським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 10 липня 2024 року.

Також встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є батьками ОСОБА_1 , що підтверджується виданим Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 28 грудня 1961 року.

Відповідно до повторно виданого свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 від 05 липня 1991 року вбачається, що 27 вересня 1980 року між « ОСОБА_5 » та « ОСОБА_1 » було зареєстровано шлюб. Після реєстрації шлюбу дружині надано прізвище ОСОБА_1 .

Згідно довідки Верлоцького старостинського округу Радомишльської міської ради Житомирського району Житомирської області від 25.04.2024 за № 171 слідує, що згідно списку громадян Верлоцької сільської ради (на даний час Верлоцький старостинський округ) які включені в списки на отримання сертифікатів на земельні частки (паї) із земель реформованого КСП «НИВА» м. Радомишль, Житомирської області, ОСОБА_2 рахується в списках за №29.

Згідно довідки Верлоцького старостинського округу Радомишльської міської ради Житомирського району Житомирської області від 25.04.2024 за № 172 слідує, що згідно списку працівників приватного-колективного сільськогосподарського підприємства «Нива» м. Радомишль Житомирської області для визначення середньої земельної частки по Радомишльській міській раді Верлоцького старостинського округу її батько ОСОБА_2 має земельну ділянку (пай) розміром 3,5 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості).

У постанові Приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Камінська Л.В., за № 549/02-31 від 18.12.2024 року зазначено про те, що відмовлено ОСОБА_1 у прийнятті в якості правовстановлюючих документів на право на земельну частку (пай) виписки (довідку) зі списку пайовиків про включення померлого ОСОБА_2 до списку пайовиків, що мають право на земельну частку (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності КСП «Нива» м. Радомишль Житомирської області, видану Верлоцьким старостинським округом Радомишльської міської ради Житомирського району Житомирської області 25 квітня 2024 року за №171.

Відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за заповітом на право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Нива» м. Радомишль Житомирської області, що належало померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , чоловіку ОСОБА_3 , котра спадщину після смерті чоловіка прийняла, але не оформив своїх спадкових прав.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність належних правових підстав для визнання права власності позивачу на оспорювану земельну ділянку, а відтак позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12,81,200,259,263-265,268 ЦПК України, ст. ст.1216,1217,1221-1223,1258,1261,1268-1270 ЦК України,-

УХВАЛИВ:

Позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт серії НОМЕР_5 , РНОКПП НОМЕР_6 в порядку спадкування, після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на земельну частку (пай) площею 3,5 умовно кадастрових гектарів із землі, яка перебувала у колективній власності КСП «НИВА» м. Радомишль Житомирської області.

Судові витрати вважати фактично понесеними.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Олександр МЕЛЬНИК