Справа № 756/5989/25
Провадження № 2-з/756/70/25
Оболонський районний суд міста києва
УХВАЛА

05 травня 2025 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Пукало А.В., розглянувши заяву заступника керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва Катишева Кирила Миколайовича в інтересах держави в особі Київської міської ради про вжиття заходів забезпечення позову в межах цивільної справи за позовом заступника керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва Катишева Кирила Миколайовича в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 про визнання припиненим права на знищене майно та скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом заступника керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва Катишев Кирило Миколайович в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 про визнання припиненим права на знищене майно та скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 30 квітня 2025 року було відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

05 травня 2025 року до Оболонського районного суду м. Києва надійшла заява заступника керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва Катишева Кирила Миколайовича в інтересах держави в особі Київської міської ради про вжиття заходів забезпечення позову, в якій просив:

- накласти арешт на об`єкт нерухомості - нежитлові приміщення в літ. «б» площею 369 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності зареєстровано за ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, номер відомостей про речове право: 5213944);

- заборонити державним реєстраторам прав на нерухоме майно в розумінні Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а також будь-яким іншим особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав та нотаріусам вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно - нежитлові приміщення в літ. «б» площею 369 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , в тому числі приймати рішення про державну реєстрацію, здійснювати будь-яку державну реєстрацію змін стосовно вказаного нерухомого майна та вносити будь-які записи про такі зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, номер відомостей про речове право: 5213944).

В обґрунтування своїх вимог заступник керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва Катишев К.М. зазначає, що позов мотивовано тим, що, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, державним реєстратором - приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу зареєстровано за ОСОБА_2 право власності на нежитлові приміщення в літ. «Б» загальною площею 369,0 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 (рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №12143317 від 03.04.2014, номер відомостей про речове право 5211871, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00).

Підставою для реєстрації нерухомого майна стало рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2013 у справі № 910/24264/13 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про визнання права власності на нежитлові приміщення літ. Б, загальною площею 369 кв.м по АДРЕСА_1 .

У подальшому, на підставі договору дарування від 03.04.2014, реєстраційний номер 643, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Єгоровою М.Є., нежитлові приміщення літ. Б, загальною площею 369 кв.м за вищевказаною адресою зареєстровано за ОСОБА_1 (рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №12138516 від 03.04.2014, номер відомостей про речове право 5213944, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00).

Вказані реєстраційні дії здійснено з метою набуття ОСОБА_1 права власності на самочинно збудований об`єкт нерухомого майна - нежитлові приміщення, розташовані на земельній ділянці з кадастровим номером :78:215:0020 на АДРЕСА_1 .

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 17.06.2014 у справі № 910/264/13 рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2013 скасовано, ухвалено нове рішення, яким відмовлено у задоволенні позову ФОП ОСОБА_2 в повному обсязі.

Надалі, заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 05.04.2016 у справі № 756/6428/15-ц задоволено позов заступника прокурора м. Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 , про усунення перешкод у здійсненні права користування земельною ділянкою, шляхом зобов`язання ОСОБА_1 знести самочинно збудовані нежитлові приміщення, загальною площею 369 кв.м по АДРЕСА_1 .

Під час виходу державного виконавця 10.02.2017 за вищевказаною адресою встановлено, що земельна ділянка вільна від об`єктів нерухомості - нежитлових приміщень (загальною площею 396 кв.м), у зв`язку з чим 13.02.2017 державним виконавцем винесено постанову про закінчення виконавчого провадження № 52752584.

При цьому, згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на вказаний об`єкт нерухомого майна залишається зареєстрованим за ОСОБА_1 .

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 04.06.2015, залишеною без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 10.09.2015 у справі № 756/6428/15-ц, вжито заходів забезпечення позову прокурора шляхом накладення арешту на нежитлові приміщення під літ. «б», загальною площею 369 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом із цим, враховуючи те, що заочне рішення Оболонського районного суду міста Києва від 04.06.2015 у справі № 756/6428/15-ц виконано в повному обсязі, спірні приміщення демонтовано та виконавче провадження закрито у зв`язку з повним виконанням рішення суду ще у 2017 році, ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 23.04.2025 у цій справі скасовано арешт на вказані нежитлові приміщення.

Отже, наявна на даний час державна реєстрація права власності на спірне майно за ОСОБА_1 , у разі відсутності забезпечення позову, дає відповідачу безперешкодне право здійснювати заходи щодо поділу, об`єднання, виділення частини вказаного нерухомого майна та вчиняти інші дії, а саме вільно ним розпоряджатись, у тому числі відчужувати його третім особам (як фізичним, так і юридичним), що в подальшому призведе до нових звернень власників на отримання земельної ділянки в порядку ст. 377 ЦК України та ст. 120 ЗК України, у зв`язку з набуттям права власності на майно.

В порядку, визначеному ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд вважає за можливе розглядати заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах заяви докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 ЦПК України заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (ч. 2 ст. 149 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно з п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу. Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначити обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами. Не може бути задоволено клопотання про забезпечення позову, якщо заявник не надав докази, які б свідчили про те, що невжиття заходів забезпечення позову призведе до наслідків, передбачених ЦПК України.

Таким чином, у зв`язку із тим, що існує реальна можливість того, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити та/або зробити неможливим виконання можливого рішення суду, накладення арешту на майно забезпечить його збереження в натурі на момент виконання рішення суду, а між сторонами дійсно існує спір відносно права.

Частиною 1 ст. 25 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" передбачено, що проведення реєстраційних дій зупиняється на підставі судового рішення про заборону вчинення реєстраційних дій, що набрало законної сили.

При цьому згідно із ч. 2 цієї статті Закону судове рішення або заява власника об`єкта нерухомого майна про заборону вчинення реєстраційних дій реєструється у Державному реєстрі прав.

Відповідно до ч. 3 ст. 25 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" Державний реєстратор приймає рішення про відновлення реєстраційних дій на підставі судового рішення про скасування судового рішення, що було підставою для прийняття рішення про зупинення проведення реєстраційних дій та/або судового рішення про скасування заборони вчинення реєстраційних дій, або на підставі заяви власника об`єкта нерухомого майна про відкликання власної заяви про заборону вчинення реєстраційних дій, зареєстрованих у Державному реєстрі прав.

Отже, заборона вчинення реєстраційних дій є одним із заходів забезпечення позову, який передбачений, зокрема, Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Суд також зауважує, що заборона вчинення дій щодо зазначеного у заяві майна до вирішення спору по суті, не призведе до суттєвого обмеження прав відповідача, а слугуватиме заходом запобігання можливих порушень прав позивача, а також буде належним чином забезпечувати (у випадку задоволення позову) ефективний захист порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він має намір звернутися до суду.

При вирішенні заяви про забезпечення позову суд враховує наявність зв`язку між забороною вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно та предметом позову, а також співмірність таких заходів, зокрема те, що вказаний вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки носить тимчасовий характер.

Беручи до уваги, предмет та підстави позову, з яким прокурор звернувся до суду, наявну вірогідну можливість вчинення реєстраційних дій щодо спірного майна, суд дійшов висновку, що заявником доведено існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди його правам та інтересам до ухвалення рішення у справі, а тому в даному випадку вбачає підстави для заборони вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом.

На підставі викладеного, керуючись ст. 260 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Заяву заступника керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва Катишева Кирила Миколайовича в інтересах держави в особі Київської міської ради про вжиття заходів забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на об`єкт нерухомості - нежитлові приміщення під літ. «б» площею 369 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності зареєстровано за ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, номер відомостей про речове право: 5213944).

Заборонити державним реєстраторам прав на нерухоме майно в розумінні Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а також будь-яким іншим особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав та нотаріусам вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно - нежитлові приміщення під літ. «б» площею 369 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , в тому числі приймати рішення про державну реєстрацію, здійснювати будь-яку державну реєстрацію змін стосовно вказаного нерухомого майна та вносити будь-які записи про такі зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, номер відомостей про речове право: 5213944).

Для цілей виконання цієї ухвали:

- стягувачем є Оболонська окружна прокуратура міста Києва (, 04212, м. Київ, вул. Героїв полку «Азов», 10);

- боржником є ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 ).

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складення ухвали.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Андрій ПУКАЛО