Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/601/25
Провадження № 2-о/279/59/25

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 травня 2025 року м. Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Пацко О.О., за участю секретарі судового засідання Ходаківської К.А., розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи Перша Коростенська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції України (м. Київ), Комунальне підприємство «Коростенське міжміське бюро технічної інвентаризації Житомирської обласної ради» про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернулась до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області із заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи Перша Коростенська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції України (м. Київ), Комунальне підприємство «Коростенське міжміське бюро технічної інвентаризації Житомирської обласної ради» про встановлення факту, що має юридичне значення.

В судові засідання, призначені на 04.03.2025 року, 18.03.2025 року, 08.04.2025 року та 06.05.2025 року, заявник не з`явилась, про місце і час розгляду справи повідомлялась належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду у разі, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Норми ст.223 ЦПК України передбачають обов`язок суду залишити позовну заяву без розгляду у разі повторної неявки позивача, який належним чином повідомлений про місце і час судового розгляду, в судове засідання і, якщо від нього не надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутність.

Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі Пономарьова проти України зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Крім того, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне визнати неявку заявника в судові засідання без поважних причин, і розцінює дані дії як втрату інтересу до заяви, в зв`язку з чим вважає за необхідне на підставі ст.ст.223, 257 ЦПК України залишити заяву без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 223, 257 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи Перша Коростенська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції України (м.Київ), Комунальне підприємство «Коростенське міжміське бюро технічної інвентаризації Житомирської обласної ради» про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ольга ПАЦКО