Провадження № 2/761/4671/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва під головуванням судді Матвєєвої Ю.О., при секретарі Каніковському Б.А., за участі представника відповідача адвоката Бородіна А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в поряду спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору про надання юридичних послуг, стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ :

В жовтні 2024 року позивачка звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва із даним позовом.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Кордюкової Ж.І. від 28.10.2024 року справу передано для розгляду за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.01.2025 року справу передано на розгляд судді Матвєєвій Ю.О.

Ухвалою судді від 15.01.2025 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в спрощеному порядку без виклику сторін.

Ухвалою судді від 17.02.2025 року вирішено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом осіб, справу було призначено до розгляду на 13.03.2025 року.

11.03.2025 року через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

В судове засідання, яке було призначено на 13.03.2025 року, сторони не з`явились, були повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи, що стало причиною доля відкладення судового засідання.

В подальшому справу було призначено до розгляду в судовому засіданні на 08.04.2025 року 11.00., яке було відкладено із-за неявки позивачки, та на 06.05.2025 року 11.00.

В судовому засіданні, яке відбулось 06.05.2025 року, представник відповідача заявив клопотання пор залишення позову без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивачки в судове засідання.

Суд, вислухавши представника відповідача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без розгляду з огляду на наступні міркування.

Так, судом встановлено, що в останні два судових засідання, які були призначені на 08.04.2025 року та 06.05.2025 року позивачка не з`явилась. Судом про розгляд справи, призначений на ці дати, позивачка повідомлялась належним чином шляхом направлення на судових повісток у додаток «Viber» відповідно до поданої нею заяви від 06.01.2025 року про повідомлення про судові засідання SMS-повідомленнями.

Така комунікація суду та учасника справи передбачена Порядком надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі, затвердженим Наказом Державної судової адміністрації України № 28 від 23.01.2023 року.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з "презумпції обізнаності": особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі "Пономарьов проти України" від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07 липня 1989 року).

Аналогічні правові позиції викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22) та від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження№ 61-8505св22).

В судове засідання, яке було призначено на 08.04.2025 року, позивачка не з`явилась, через канцелярію суду подала заяву про відкладення судового засідання на іншу дату у зв`язку з необхідністю призначення їй адвоката з безоплатної правової допомоги. Це клопотання було задоволено судом та судове засідання було відкладено на 05.05.2025 року.

05.05.2025 року позивачка знову не з`явилась в судове засідання, через канцелярію суду подала заяву про відкладення судового засідання у зв`язку із зайнятістю її адвоката Черкес Т.А. в іншому суді. При цьому доказів укладення договору з цим адвокатом, а також підтвердження його зайнятості в іншому судовому засіданні позивачкою надано не було.

На підставі частин першої та другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання учасника справи.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом вказаних положень цивільного процесуального законодавства суд повинен постановити ухвалу про залишення заяви без розгляду за наявності одночасно наступних умов: позивач повторно послідовно не з`явився в засідання; при цьому позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце вказаних засідань; від позивача не надійшло клопотання про розгляд позовної заяви за його відсутності.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Ініціювавши судовий розгляд справи, сторона позивача насамперед повинна активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Правовою позицією Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі «Пономарьов проти України», зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10.10.2024 року у справі № 990/147/23 (провадження № 11-212заі24) та від 20.07.2023 у справі № 9901/439/21 (провадження № 11155заі22).

У пункті 3 частини першої статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України, суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21, від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17, 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18, 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 69/347/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги той факт, що позивачка належним чином повідомлялась про розгляд справи, позивачка повторно не з`явилась в судове засідання, не подала заяви про розгляд справи в її відсутності, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без розгляду, що не позбавляє позивачку права на повторне звернення до суду з аналогічним позовом.

Керуючись п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору про надання юридичних послуг, стягнення коштів - залишити без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 09.05.2025 року.

Суддя Ю.О. Матвєєва

06 травня 2025 року