Справа № 629/1127/25
Провадження № 2/629/558/25
07.05.2025 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого судді Цендри Н.В., за участю секретаря Андрієнко С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «НоваПей» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної працівником, суд, -
Ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 20 лютого 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив, з заявою до суду про неможливість розгляду справи у його відсутність не звертався, відзив на позов не подав.
Згідно до положення ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на викладене, враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, доказів про поважність неявки до суду не надав, також не подав відзив на позовну заяву, тому у відповідності з вимогами ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, постановивши по справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши надані докази, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Наказом №1830-к від 08 липня 2024 року ОСОБА_1 прийнятий на роботу на посаду касира пункту надання фінансових послуг Філії №2 ТОВ «НоваПей» з 11 липня 2022 року по 31 серпня 2022 року з ним укладений договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність.
11 липня 2022 року відповідач ознайомлений з посадовою інструкцією касира пункту надання фінансових послуг філії.
Наказом №357-к від 23 січня 2025 року «Про припинення трудового договору», ОСОБА_1 , касира ПНФП філії №2 ТОВ «НоваПей» звільнено 24.01.2025 року, у зв`язку з втратою довір`я, згідно п. 2 ст. 41 КЗпП України.
24 січня 2025 року позивач направив відповідачу вимогу щодо відшкодування завданої шкоди за вих. №24-01/2025/18/58, однак відповіді на свою вимогу не отримав, шкода відповідачем не відшкодована.
Відповідно до ст. 130 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків. При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника.
Згідно ст. 132 КЗпП України за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації при виконанні трудових обов`язків, працівники, з вини яких заподіяно шкоду, несуть матеріальну відповідальність у розмірі прямої дійсної шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку. Матеріальна відповідальність понад середній місячний заробіток допускається лише у випадках, зазначених у законодавстві.
Відповідно до ст. 134 КЗпП України, відповідно до законодавства працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, коли, зокрема, між працівником і підприємством, установою, організацією, відповідно до ст. 135-1 цього Кодексу укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей; відповідно до законодавства на працівника покладено повну матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації при виконанні трудових обов`язків.
Письмові договори про повну матеріальну відповідальність може бути укладено підприємством, установою, організацією з працівниками (що досягли вісімнадцятирічного віку), які займають посади або виконують роботи, безпосередньо зв`язані із зберіганням, обробкою, продажем (відпуском), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих їм цінностей (ст. 135-1 КЗпП України).
Відповідач є матеріально відповідальною особою, з яким відповідно до ст. 135-1 КЗпП України було укладено договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність.
Відповідно до умов договору про повну матеріальну відповідальність, укладеного між позивачем та відповідачем, працівник приймає на себе повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження ввірених йому матеріальних цінностей; зобов`язаний дбайливо ставитися до переданих йому на збереження матеріальних цінностей підприємства та вживати заходів для попередження збитків, своєчасно повідомляти керівництво підприємства про всі обставини, що загрожують забезпеченню збереження ввірених йому матеріальних цінностей.
Згідно з п. 46 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затверджене постановою Правління НБУ 29 грудня 2017 року №148, у разі виявлення під час інвентаризації нестачі або надлишку цінностей у касі, в акті зазначається сума нестачі або надлишку і з`ясовуються обставини їх виникнення. Акт інвентаризації каси складається у двох примірниках і підписується членами інвентаризаційної комісії та матеріально відповідальною особою.
Як встановлено судом, 07 січня 2025 року проведена інвентаризація коштів, наявних в касі касира ПНФП ОСОБА_1 та відповідно до акту про результати інвентаризації встановлений підсумок фактичної нестачі коштів у розмірі 132205,60 грн. ОСОБА_1 ознайомлений з актом про результати інвентаризації від 07 січня 2025 року та в графі пояснення причин, унаслідок яких виникли надлишки або нестачі зазначив: «взяв кошти зі сейфу для особистих потреб. Каюсь, такого більше не повториться».
Враховуючи наведене, відповідач, який працював у позивача на посаді касира філії № 2 ТОВ «НоваПей» та з яким було укладено договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, повинен нести повну матеріальну відповідальність за недостачу грошових коштів в сумі 132205,60 грн.
З огляду на викладене, оскільки відповідач ухиляється від сплати заподіяної шкоди в добровільному порядку та жодних заперечень щодо позову суду не надав, то суд вважає за необхідне, задовольняючи позовні вимоги, стягнути з нього на користь позивача матеріальну шкоду в розмірі 132205,60 грн.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути сплачений судовий збір в розмірі 3028,00 грн.
Керуючись ст. 10-13, 141, 259, 263-265, 268, 279 ЦПК України,, суд,-
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «НоваПей» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної працівником задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «НоваПей» матеріальну шкоду (збитки) в розмірі 132205 гривень 60 копійок.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «НоваПей» судовий збір у розмірі 3028 гривень.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «НоваПей», місцезнаходження за адресою: м.Київ, Столичне шосе, буд.103, оф.1304, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя Наталія ЦЕНДРА