Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/2183/25
Провадження № 2/279/1163/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2025 року м. Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Пацко О.О., з участю секретаря судового засідання Ходаківської К.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Коростені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування позову зазначила, що з 04 листопада 2022 року перебуває з відповідачем у шлюбі, який зареєстровано Коростенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), про що складено актовий запис № 546. Від шлюбу спільних неповнолітніх дітей не мають.

Позивач зазначила, що їх сім`я розпалась остаточно, шлюбні відносини припинені, збереження шлюбу суперечить її інтересам, відновлення сімейних відносин є недоцільним.

Посилаючись на вказані обставини, позивач просить: розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстровано Коростенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 546. Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище без змін « ОСОБА_3 ».

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 11 квітня 2025 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

До суду позивачем подано заяву, відповідно до якої, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, а розгляд справи проводити за її відсутності.

Відповідачем до суду подано заяву, відповідно до якої, позовні вимоги визнає в повному обсязі та просить їх задовольнити, а розгляд справи проводити за його відсутності.

З урахуванням викладеного, відсутності клопотань сторін про призначення розгляду справи в судовому засіданні, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у справі матеріалами.

У зв`язку із здійсненням судом розгляду справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, дійшов наступного висновку.

Сторони перебувають у шлюбі, який зареєстровано 04 листопада 2022 року Коростенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), про що складено актовий запис № 546, і вказана обставина підтверджується свідоцтвом про шлюб, серії НОМЕР_1 . Від шлюбу спільних неповнолітніх дітей не мають.

Згідно ст. 51 Конституції України та ст. 24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді дружини і чоловіка, примус до шлюбу не допускається.

Відповідно до ст. 55 СК України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватись про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Чоловік зобов`язаний утверджувати в сім`ї повагу до матері. Дружина зобов`язана утверджувати в сім`ї повагу до батька. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній.

Відповідно до ч.3 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права чоловіка, дружини на свободу та особисту недоторканість.

Згідно ч.3ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Відповідно ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Добровільність шлюбу - одна з основних його засад, позивач скористалась своїм правом та звернулась до суду з даним позовом, вважає, що примирення між сторонами не можливе, наполягає на розірванні шлюбу, відповідач відзив не подав, будь яких інших заяв, клопотань від останнього не надходило.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши шлюбні взаємовідносини сторін суд вважає, що між сторонами склалися відносини, при яких збереження сім`ї є недоцільним, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, як це передбачено ст.112 Сімейного Кодексу України, тому шлюб між сторонами носить формальний характер і підлягає розірванню.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити дошлюбне прізвище.

Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є такими, що знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду справи та підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 263-265 ЦПК України, ст. ст. 24, 104, 105, 110-112 СК України,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що зареєстрований 04 листопада 2022 року Коростенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 546 - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивача ОСОБА_1 іменувати прізвищем « ОСОБА_3 ».

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня проголошення (складення) рішення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Сторони у справі:

Позивач: ОСОБА_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Суддя Ольга ПАЦКО