Справа № 626/1387/25
Провадження № 2/626/597/2025
У Х В А Л А

07 травня 2025 року

Суддя Берестинського районного суду Харківської області Рибальченко І.Г., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу ,-

ВСТАНОВИВ:

До Берестинського районного суду Харківської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно норм ЦПК України існує загальна підсудність справ за місцезнаходженням відповідача (ст. 27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст.28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст. 30 ЦПК).

У відповідності до положень ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

З урахуванням викладеного, оскільки відповідач ОСОБА_3 проживає АДРЕСА_1 , (Старовірівської територіальної громади розташованої на території колишнього Нововдолазького району), цей спір належить до територіальної юрисдикції Нововодолазького районного суду Харківської області.

Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року "Про утворення та ліквідацію районів", що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави.

Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзацу 3 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Берестинський район Харківської області та утворений Берестинський район (з адміністративним центром у місті Берестин) у складі територій Зачепилівської селищної, Кегичівської селищної, Берестинської міської, Наталинської сільської, Сахновщинської селищної, Старовірівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів.

Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Берестинський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав.

Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Таким чином, станом на 05.05.2025 року, тобто на момент надходження позовної заяви ОСОБА_1 до Берестинського районного суду Харківської області, територіальна юрисдикція всіх судів розташованих на території України не змінилася, тобто дана справа не підсудна Берестинському районному суду Харківської області, так як місцезнаходження відповідача є територія колишнього Нововодолазького району Харківської області, тобто дана справа підсудна Нововдолазькому районному суду Харківської області.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу необхідно передати за підсудністю до Новодолазького районного суду Харківської області.

Згідно з ч. 3 ст. 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим кодексом підсудністю, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження.

Відповідно до ст.32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються.

Керуючись ст.ст.31,258,260,293, 294, 315 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Передати позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за підсудністю на розгляд до Новодолазького районного суду Харківської області.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другійстатті 358 цього Кодексу.

Суддя І.Г.Рибальченко