Справа № 645/2667/25
Провадження № 2/645/1805/25
УХ В А Л А

іменем України

08 травня 2025 року м. Харків

Суддя Немишлянського районного суду м. Харкова Спесивцев О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболева Аліна Вікторівна про визнання заповіту недійсним,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболева Аліна Вікторівна, в якому просить визнати недійсним заповіт ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 за номером в реєстрі нотаріальних дій 1241, посвідченого приватним нотаріусом Соболевою А.В. 28.08.2024 на користь ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 28.04.2025 року позовну заяву залишено без руху.

Залишаючи без руху позов, суд виходив з того, що згідно ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачем у позові вказується, що до спадкового майна після смерті ОСОБА_3 належить квартира розташована за адресою АДРЕСА_1 , проте доказів на підтвердження вказаної обставини не надає. Так, згідно наданої позивачем інформації з Державного реєстру речових прав, власником вказаної квартири вказано інших осіб: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Надані позивачем копії Витягів зі Спадкового реєстру не містять інформацію ані щодо спадкоємців після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , ані щодо спадкової маси, яка залишилась після смерті ОСОБА_3 .

Відсутність повної інформації про склад спадщини після смерті ОСОБА_3 , її місце знаходження та її вартість унеможливлює перевірку дотримання позивачем правил підсудності при зверненні з цим позовом, що підлягає усуненню позивачем.

За наслідком чого позивачеві необхідно надати докази та зазначити інформацію про майно, що становить спадкову масу (спадкове майно) після смерті ОСОБА_3 та охоплюється спірним заповітом, з наданням доказів на підтвердження його ринкової вартості або вартості аналогічного за характеристиками майна (у випадку наявності кількох об`єктів), що необхідно для визначення територіальної юрисдикції справи.

Також позивачем в порушення ч.1 ст. 177 ЦПК України не надано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

За наслідком чого позивачеві додатково, необхідно надати копії позовної заяви та копії всіх поданих до позову додатків у відповідності до кількості відповідачів і третіх осіб.

Також позивачу необхідно уточнити процесуальний статус приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболевої Аліни Вікторівни.

Встановлено позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Згідно рекомендованого поштового відправлення, копію ухвали отримано ОСОБА_1 01.05.2025 року.

02.05.2025 року до суду від ОСОБА_1 надійшла заява з додатками. У заяві позивач вказує, що 30.04.2025 року їй у додаток "Дія" надійшла ухвала суду про залишення позовної заяви без руху. На виконання вимог ухвали вказує, що позов подано саме за місцем проживання відповідача - АДРЕСА_2 , що є територією Немишлянського районного суду м.Харкова. Зазначає, що положення ст.114 ЦПК України, яка передбачає подання позовів з приводу нерухомого майна за місцезнаходженням майна або основної його частини, не може застосовуватися при визначенні підсудності пред`явленого позову, оскільки у ньому ставиться питання визнання недійсним заповіту, а не визнання права на нерухоме майно. Також вказує, що при частковому ознайомленні із спадковою справою позивачем встановлено, що відповідно до змісту заповіту ОСОБА_3 заповів ОСОБА_2 все належне йому майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що за законом вона матиме право, включаючи відповідно нерухомість, розташовану: АДРЕСА_1 на яку батько позивача не встиг зареєструвати право власності. На адресу Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболевої Аліни Вікторівни 13.03.2025 позивачем направлялася заява щодо надання письмового роз`яснення (консультації) в порядку, визначеному Законом України «Про нотаріат», де також ставилося питання щодо надання інформації щодо обсягу спадкової маси. Відповіді на поставлені питання не отримані. Також вказує, що на усунення порушень щодо ненадання копії позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї, додаються до зазначеної заяви копії позову із додатками для Відповідача та третьої особи. Щодо третьої особи, зазначає, що Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболева Аліна Вікторівни є третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Перевіряючи наявність підстав для відкриття провадження у справі, суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до положень статей 55, 124 Конституції України та статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, не визнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

При цьому, за правилами частини першої статті 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

У разі конкуренції правил підсудності (зокрема, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності. Наведене відповідає позиції Великої Палати Верховного Суду у справі №442/4490/18 від 24.04.2019.

За змістом частини четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, сформованим у справі №911/2390/18 від 16.02.2021, словосполучення «з приводу нерухомого майна» у частині третій 30 ГПК України необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно необов`язково виступає як безпосередній об`єкт спірних правовідносин. Позиція Великої Палати Верховного Суду ґрунтується, зокрема, на висновку про те, що, враховуючи аналіз змін у законодавчому регулюванні та лексичне тлумачення поняття, виключна підсудність справ застосовується до відповідних правовідносин загалом, а не щодо їх окремих складових.

Подібні правові висновки щодо застосування правил виключної підсудності спорів з приводу нерухомого майна викладено у постановах Верховного Суду від 09.09.2020 у справі №910/6644/18, від 13.10.2021 у справі №761/46980/19, від 14.04.2022 у справі №753/23614/18; а також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2020 у справі №910/10647/18.

Позивачем у позові оспорюється заповіт, тобто односторонній правочин з розпорядження особою належним йому майном на випадок своєї смерті.

Таким чином, вимоги позивача за даним позовом пов`язані з нерухомим майном та відповідно, до визначення територіальної юрисдикції даної справи поширюються норми статті 30 ЦПК України щодо виключної підсудності.

При цьому, зі змісту позовної заяви, позивач вказує адресу відповідача, ОСОБА_2 АДРЕСА_2 .

Натомість, відповідно до інформаційної довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 23.04.2025, зазначено, що за адресою АДРЕСА_3 відсутня інформація про зареєстрованих осіб, зокрема, ОСОБА_2 .

А тому, суд відхиляє посилання позивача в заяві, що позов подано саме за місцем проживання відповідача - АДРЕСА_2 .

Також, позивачем в якості додатків до заяви додано позовну заяву, в якій вказано в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболеву Аліну Вікторівну.

При цьому, у первісному позові процесуальний статус приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболевої Аліни Вікторівни позивач вказувала «третя особа».

Тобто, на виконання вимог ухвали суду позивач фактично подає уточнену позовну заяву.

При цьому, уточнена позовна заява повинна відповідати загальним вимогами, які встановлені до позовної заяви. Так, позивачем додано копії вказаної уточненої позовної заяви з додатками для відповідача та третьої особи.

Натомість, згідно ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Засвідчення копій повинно відбуватись з дотриманням вимог, передбачених ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів». Так, згідно п. 5.26. вказаного стандарту, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. Зазначеним вище способом повинна засвідчуватись кожна сторінка документа. Разом з тим, якщо копія документа охоплює декілька сторінок, позивач має право прошити та пронумерувати його копію та засвідчити належним чином лише останню його сторінку.

Однак надані позивачем копії письмових доказів, що додані до позовної заяви для відповідача та третьої особи, не засвідченні належним чином, оскільки не засвідчені всі сторінки документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, вимоги ухвали у встановлений судом строк не виконані, недоліки позовної заяви в повному обсязі не усунуто.

За положеннями ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч.7 ст.185 ЦПК України).

Враховуючи викладене, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболева Аліна Вікторівна про визнання заповіту недійсним вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма додатками.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя О. В. Спесивцев