Справа № 638/7546/23
Провадження № 2/638/734/25
24 квітня 2025 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
Головуючого: судді Шишкіна О.В.,
за участю секретаря судового засідання Комлєвої К.С.,
розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочку сплати аліментів, -
ОСОБА_1 звернулась до суду з вищевказаним позовом, в обґрунтування якого зазначила, що рішенням Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 10.07.2014 року, яке набрало законної сили, стягнуто з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання неповнолітної доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі частини від усіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісяця і до досягнення доньки повноліття, починаючи з 20.05.2014 року.
На виконання вказаного рішення суду Ізюмським міськрайонним судом Харківської області видано виконавчий лист, який пред`явлено до примусового виконання до Індустріального відділу державної виконавчої служби у м. Харкові СМУ МЮ (м.Харків).
Ухвалою суду від 29.08.2023 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін. Відзив на позовну заяву відповідачем не поданий.
Позивачем подано заяву про розгляд справи без її участі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про судове засідання повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явились в судове засідання без поважних причин.
Таким чином, суд вважає, що відповідач не з`явилися в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином.
Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та, зі згоди позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши надані докази, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Рішенням Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 10.07.2014 року, яке набрало законної сили, стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітної доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі частини від усіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісяця і до досягнення доньки повноліття, починаючи з 20.05.2014 року.

На виконання вказаного рішення суду Ізюмським міськрайонним судом Харківської області видано виконавчий лист, який пред`явлено до примусового виконання до Індустріального відділу державної виконавчої служби у м. Харкові СМУ МЮ (м.Харків).

Відповдно розрахунком заборгованості зі сплати аліментів, складеного державними виконавцями Індустріального відділу державної виконавчої служби у м. Харкові СМУ МЮ (м. Харків), станом на 19.06.2023 року за відповідачем ОСОБА_2 у виконавчому провадженні № 46271823 рахується пеня за прострочку сплати аліментів за період з грудня 2021 року по 19.06.2023 року на утримання неповнолітньої дитини у розмірі 56396,00 грн.

Відповідно до ст. 196 Сімейного кодексу України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Пленум Верховного Суду України в п. 22 постанови № 3 «Про застосування судом окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року роз`яснив, що передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилась з незалежних від нього причин, зокрема у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №572/1762/15-ц зроблено висновок, що зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першоїстатті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені, виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

Хp=(A1*1%*Q1)+(A2*1%*Q2)+……….(An*1%*Qn), де:

Хp - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2 - кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An - нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn - кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

У даній справі позивачем розраховано пеню за прострочення сплати аліментів за період з грудня 2021 року по 19.06.2023 року у виконавчому провадженні № 46271823 в розмірі 56396,00 грн., відповідно до формули, наведеної Верховним Судом у своєму правовому висновку.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Докази відсутності вини відповідача у виникненні заборгованості по сплаті аліментів відсутні, як і докази матеріального та сімейного стану ОСОБА_2 , які в силу ч. 2 ст. 196 СК України дають підстави суду зменшити розмір неустойки.

Судом встановлено, що заборгованість по аліментам на користь позивача на утримання дитини відповідачем не сплачена, розмір заборгованості підтверджено розрахунком державного виконавця, таким чином, аналізуючи встановлені обставини та зібрані у справі докази, враховуючи розрахунок заборгованості по аліментам, суд дійшов висновку, що позов про стягнення неустойки (пені) підлягає задоволенню в межах заявлених вимог, та з відповідача на користь позивача підлягає стягненню неустойка (пеня) за несплачені відповідачем аліменти згідно виконавчого листа у розмірі 56396,00 грн.

Згідно з положеннями ст. 141 ЦПК України судовий збір у розмірі 1% від ціни позову у розмірі 1940,38 грн підлягає стягненню з відповідача в дохід держави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 80, 81, 141, 263, 265, 268, 278-279 ЦПК України, ст. 196 СК України суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочку сплати аліментів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у виконавчому провадженні № 46271823 у розмірі 56396,00 грн. (п`ятдесят шість тисяч триста дев`яносто шість грн. 00 коп.).

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь держави судовий збір у розмірі 563,96 грн. (п`ятсот шістдесят три грн. 96 коп.).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Апеляційна скарга позивачем подається до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О.В. Шишкін