Справа № 513/276/25
Провадження № 2/513/532/25
Саратський районний суд Одеської області
07 травня 2025 року Саратський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді Миргород В.С.,
при секретарі судового засідання Аркуші І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Сарата Білгород-Дністровського району Одеської області, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Вельчевої Наталі Михайлівни до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, суд, -
В С Т А Н О В И В:
Позивач через свого представника адвоката Вельчеву Н.М. звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Саратського районного суду Одеської області від 19 лютого 2025 року справу передано у провадження судді Миргород В.С.
Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.
На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України та в порядку ч. 8 ст. 187 ЦПК України, судом було витребувано відомості з Єдиного державного демографічного реєстру про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідачів
Щодо відповідачки ОСОБА_3 надійшла відповідь № 1141849 від 24.02.2025 року щодо місця реєстрації відповідача.
Щодо відповідача ОСОБА_2 надійшла відповідь №1141797 від 24 лютого 2025. (за вказаними параметрами особу не знайдено).
Щодо відповідача ОСОБА_4 надійшла відповідь №1141849 від 24 лютого 2025. (за вказаними параметрами особу не знайдено).
Судом направлено запит до начальника адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області, щодо місця реєстрації відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_2
13 березня 2025 року з ВОМІРМП УПРЕ ДМС в Одеській області за №5188/730 та №5188/692 від 11 березня 2025 року надійшли відповіді, щодо місця реєстрації відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .
Ухвалою судді від 17 березня 2025 року відкрито провадження у справі та розпочато підготовче провадження; витребувано у приватного нотаріуса Білгород-Дністровського районного нотаріального округу Одеської області Сулакова І.І. належним чином засвідчену копію спадкової справи № 37/2025, відкритої до майна ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
03 квітня 2025 року, на виконання ухвали суду від 17 березня 2025 року, надійшла копія спадкової справи № 37/2025, відкритої до майна ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце підготовчого засідання повідомлена належним чином, у передбаченому ЦПК України порядку. Від представника позивача адвоката Вельчевої Н.М., надійшла заява про проведення підготовчого судового засідання без участі позивача та її представника та закриття підготовчого судового засідання. Позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просять суд задовольнити їх (Вх. № 2928/25-Вх від 07.05.2025 р.).
Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце підготовчого судового засідання, у судове засідання не з`явились, подали заяву в якій позовні вимоги визнали в повному обсязі, просили цивільну справу розглянути у їх відсутність, оскільки до суду не можуть з`явитись у зв`язку із сімейними обставинами (Вх. № 2929/25-Вх від 07.05.2025 р.), (Вх. № 2931/25-Вх від 07.05.2025 р.), (Вх. № 2930/25-Вх від 07.05.2025 р.).
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
У відповідності до ч. 3 ст. 211, ст. 223 ЦПК України, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін, належним чином повідомлених про день, місце та час розгляду справи на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За змістом ст.ст. 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).
У справах «Осман проти Сполученого королівства», «Креуз проти Польщі» та у справі «Пономарьов проти України» (п. п. 40, 41, 42 рішення від 03.04.2008 та ін.) Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).
Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства (ч.2 ст.121 ЦПК України).
Поняття розумних строків розгляду справи в контексті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод нетотожне (неідентичне) поняттю процесуальних строків в національних системах права. Право Європейського Суду з прав людини є «автономним» і його тлумачення Судом Конвенції не пов`язане з тлумаченням права національними судами.
Європейський Суд з прав людини оцінює «розумність» тривалості провадження з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також важливість предмета спору для заявника та інші.
В пункті 1.6. Європейської хартії про статус суддів (Рада Європи, 1998 р.) з урахуванням положень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом» зазначено, що на державу покладається обов`язок забезпечувати суддів всіма засобами, необхідними для належного виконання їхніх завдань, і зокрема, для розгляду справ в межах розумного періоду часу.
Суд, ознайомившись з матеріалами позову, приходить до наступного висновку.
Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.
Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.
Згідно із статтею 210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.
Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача чи відповідача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.
Положеннями ст. 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
В підготовчому судовому засіданні остаточно встановлено, що підстав для залишення позовної заяви без розгляду або закриття провадження у справі немає, визначено предмет спору та характер спірних правовідносин, встановлено, що спір між сторонами до судового розгляду не врегульований, з`ясовано заперечення проти позовних вимог, визначено обставини справи, які підлягають встановленню, та зібрано відповідні докази, клопотань про залучення до участі у справі відповідачів, третіх осіб та інших клопотань до суду не надійшло, а також вчинено інші дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
Підстав для відкладення підготовчого судового засідання немає, спір повинен бути вирішеним у розумні строки, а тому є підстави для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, оскільки до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті процесуальних дій вчиняти не потрібно.
Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.
Згідно п. 15 ч.2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд: призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст.189,196-198,200 ЦПК України, суд,
ПОСТАНОВИВ:
Підготовче провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини закрити.
У судове засідання для розгляду справи по суті викликати учасників справи та попередити про наслідки неявки до суду.
Долучити до матеріалів справи копію спадкової справи № 37/2025, відкритої до майна ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвала окремо від рішення суду не підлягає оскарженню і набирає законної сили негайно після її проголошення.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В. С. Миргород