МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" травня 2025 р. Справа №370/592/25

Провадження № 2/370/191/25

Макарівський районний суд Київської області у складі головуючої судді Сініциної О.С., розглянувши у приміщенні суду в селищі Макарові у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

у с т а н о в и в:

До Макарівського районного суду Київської області 10 березня 2025 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 04 серпня 2017 року Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

У шлюбі у сторін народився син ОСОБА_3 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Сімейне життя не склалося через різні поглядами на сімейне життя і обов`язки, у зв`язку з чим виникали між сторонами конфлікти, які призвели до того, що подружжя стало чужими людьми.

Між сторонами втрачено порозуміння, любов, повага та підтримка. Спроби відновити стосунки та примиритися, бажаного результату не дали.Із середини 2024 року подружжя разом не проживає, спільне господарство не веде, шлюб існує формально. На думку позивача спільне життя та збереження шлюбу неможливе.

Макарівський районний суд Київської області ухвалою від 26 березня 2025 року відкрив провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Встановив відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Копію ухвали від 26 березня 2025 року та копію позовної заяви з додатками відповідач отримав 08 квітня 2025 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням № 843. Відповідно у встановлений судом строк, відповідач на адресу суду клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не подав.

У зв`язку з наведеним суд відповідно до частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 04 серпня 2017 року зареєстрований шлюб Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1569 (свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 ). Прізвища після реєстрації шлюбу: чоловіка « ОСОБА_5 », дружини « ОСОБА_5 ».

У шлюбі у сторін народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії

НОМЕР_2 від 10 жовтня 2017 року, актовий запис № 728.

Як зазначила позивач, а відповідач не заперечив, сімейне життя не склалось через різні погляди на сімейне життя, що призвело до втрати порозуміння, любові, поваги та підтримки. Примирення та спільне проживання є неможливими.

Згідно із частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до частини третьої статті 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина перша статті 110 Сімейного кодексу України).

За приписами статті 112 Сімейного кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд дійшов висновку, що позовні вимоги необхідно задовольнити, оскільки встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Статтею 113 Сімейно кодексу України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Ураховуючи те, що позивач бажає надалі іменуватися прізвищем « ОСОБА_5 », суд вважає за необхідне залишення їй прізвища « ОСОБА_5 ».

У разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу (частина друга статті 114 Сімейного кодексу України).

Відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн стягнути з відповідача на користь позивача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 141, 258, 259, 263265, 268, 273, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

Задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 04 серпня 2017 року Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1569.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_5 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалося з дати складання повного його тексту, через Макарівський районний суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Інформація сторін:

- ОСОБА_1 адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

- ОСОБА_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Суддя О.С. Сініцина