Справа № 717/1173/25
Номер провадження 2/717/302/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 травня 2025 року селище Кельменці

Суддя Кельменецького районного суду Чернівецької області Кудиба З. І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Фермерського господарства «Украгро» (далі ФГ «Украгро») про визнання відсутнім права оренди та витребування земельної ділянки,

ВСТАНОВИЛА:

Представник позивача адвокат Мазур О. Л. в інтересах ОСОБА_1 подав 7 травня 2025 року Кельменецького районного суду Чернівецької області позовну заяву до Фермерського господарства «Украгро» про визнання відсутнім права оренди та витребування земельної ділянки, в якій просить:

- визнати відсутнім права оренди ФГ «Украгро» на земельну ділянку площею 1,74 га, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :02:003:0060 у зв`язку з не укладенням додаткової угоди від 9 грудня 2020 року до Договору оренди земельної ділянки № 145 від 26 серпня 2013 року;

- витребувати у ФГ «Украгро» земельну ділянку площею 1,74 га, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :02:003:0060, що розташована на території Бузовицької міської ради Дністровського району Чернівецької області.

Розглянувши подану позовну заяву, суд приходить до висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Пунктом 9 частини 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження N 12-36гс20) зазначає, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження N 12-76гс18)" (пункти 49-56 постанови).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20.

Частиною 1 статті 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Як вбачається з поданої позовної заяви, предметом спору є визнання відсутності права оренди земельної ділянки та витребування такої земельної ділянки.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

За подання позовної вимоги про визнання відсутності права оренди земельної ділянки позивачем сплачено судовий збір в розмірі 2 422,40 грн.

Проте до позовної заяви не додано квитанцію про сплату судового збору щодо поданої позовної вимоги про витребування такої земельної ділянки.

Також суд наголошує, що всупереч вищенаведеному, подана позовна заява також не містить ціни позову, що унеможливлює для суду встановити дійсну вартість спірного майна та розмір судового збору за вимогу щодо витребування земельної ділянки, який підлягає сплаті позивачем.

Крім того, суд вважає за необхідне роз`яснити, що як вбачається з поданої позовної заяви, предметом спору є земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського, яка є нерухомим майном та підлягає вартісній оцінці.

Верховний Суд в ухвалі від 22 вересня 2023 року по справі № 635/2761/15-ц наголосив:

відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»;

документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»);

за приписами статті 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку може бути нормативною і експертною. Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Натомість нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом) як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель;

натомість належними доказами на підтвердження вартості земельної ділянки, із якої необхідно визначити ціну позову та відповідно розмір судового збору, є, зокрема, звіт про оцінку майна з висновком про його вартість (станом саме на дату подання позову до суду), дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості аналогічного майна в районі місцезнаходження спірного майна тощо.

Крім того, в ухвалі від 25 жовтня 2024 року по справі № 569/12502/23 суд касаційної інстанції наголосив, що за приписами статті 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку може бути нормативною і експертною. Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Натомість нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом) як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Суд вважає, що зазначення дійсної ринкової вартості земельної ділянки, яка є предметом спору, сприятиме реалізації процесуальних прав та інтересів учасників справи, в тому числі права на касаційне оскарження судових рішень по справі.

Також суд зауважує, що позивач в позовній заяві вказує, що є власником спірної земельної ділянки станом на момент звернення до суду, проте до позовної заяви не додано докази, які б підтверджували вказаний факт.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази, позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Враховуючи наведене, вважаю, що подану позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Вказані недоліки позовної заяви усуваються шляхом подання до суду позовної заяви у новій редакції та відповідних доказів, а також копії позовної заяви з додатками для відповідача .

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

позовну заяву ОСОБА_1 до Фермерського господарства «Украгро» (далі ФГ «Украгро») про визнання відсутнім права оренди та витребування земельної ділянки - залишити без руху, про що повідомити позивача;

Надати ОСОБА_1 строк 10 (десять) днів для виправлення вказаних недоліків. Строк для виправлення недоліків відраховувати з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:Кудиба З. І.