АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2025 року

м. Чернівці

справа № 715/2192/19

провадження 22-ц/822/350/25

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Половінкіної Н.Ю.

суддів Височанської Н.К., Одинака О.О.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Глибоцького районного суду Чернівецької області від 11 лютого 2025 року, головуючий у першій інстанції Маковійчук Ю.В.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 у жовтні 2019 року звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом виселення.

Просив усунути перешкоди у користуванні та розпорядженні майном, що належить йому на праві власності, шляхом виселення ОСОБА_2 і ОСОБА_3 з житлового будинку АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 у жовтні 2019 року звернулася до суду із зустрічним позовом, у якому просила встановити факт родинних відносин між ОСОБА_3 і ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , як між донькою і батьками; встановити факт спільного проживання ОСОБА_3 із ОСОБА_5 і ОСОБА_6 на момент їх смерті; визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину, видане 04 червня 2016 року на ім`я ОСОБА_1 у частині 1/6 частки: на житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та на земельну ділянку площею 0,25 га, з цільовим призначенням «для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд», кадастровий номер :003:0197; визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/6 частки вказаного майна.

Ухвалою Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 березня 2024 року зустрічний позов ОСОБА_3 залишено без розгляду у зв`язку з повторною її неявкою у судове засідання на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Рішенням Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 березня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено. Усунуто ОСОБА_1 перешкоди у користуванні власністю шляхом виселення ОСОБА_2 і ОСОБА_3 із житлового будинку АДРЕСА_1 .

Постановою Чернівецького апеляційного суду від 16 липня 2024 року апеляційні скарги ОСОБА_2 і ОСОБА_3 на рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 березня 2024 року залишено без задоволення, рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 березня 2024 року залишено без змін. Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 березня 2024 року залишено без задоволення, ухвалу Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 березня 2024 року залишено без змін.

Постановою Верховного суду від 19 грудня 2025 року рішення Глибоцького районного суду Чернівецької обл. від 19 березня 2024 року та постанову Чернівецького апеляційного суду від 16 липня 2024 року залишено без змін.

ОСОБА_1 у лютому 2025 року звернувся до суду із заявою про виправлення описки.

Зазначав, що ОСОБА_2 у зв`язку із здійсненням виправлення по батькові згідно актового запису про народження у 2021 році у новому паспорті зазначена як ОСОБА_2 , про що не повідомила суд.

Просив виправити описку у рішенні Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 березня 2024 року у зазначенні по батькові відповідачки ОСОБА_2 , замість ОСОБА_2 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Ухвалою Глибоцького районного суду Чернівецької області від 11 лютого 2025 року внесено виправлення в рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом виселення з житлового приміщення, справа № 715/2192/19, провадження № 2/715/1/24 та вважати вірним по тексту рішення прізвище, ім`я та по батькові відповідачки ОСОБА_2 замість ОСОБА_2 .

Короткий зміст вимог апеляційних скарг

ОСОБА_2 в апеляційній скарзі просить ухвалу Глибоцького районного суду Чернівецької області від 11 лютого 2025 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволені заяви ОСОБА_1 про виправлення описки відмовити.

Узагальнені доводи осіб, які подали апеляційні скарги

Вказує, що ухвалою Глибоцького районного суду Чернівецької області від 11 лютого 2025 року безпідставно зазначено її, ОСОБА_2 відповідачем у цій справі.

Посилається на те, що рішенням Глибоцького районного суду Чернівецької області від 15 квітня 2019 року у справі №715/2635/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Глибоцької селищної ради Глибоцького району Чернівецької області, ОСОБА_7 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин та факту спільного проживання з спадкодавцем відмовлено у становленні факту родинних відносин з батьком ОСОБА_6 .

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Відзиву на апеляційну скаргу ОСОБА_2 не надходило.

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду

Пунктом 19 частини 1 статті 353 ЦПК України встановлено, що окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку ухвала суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення.

Відповідно до частини 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

В цій справі оскаржується ухвала суду щодо внесення виправлень у рішення, яка зазначена в пункті 19 частин 1 статті 353 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів частини 3 статті 7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів та апеляційної скарги, а також надав відповідачу строк для подачі відзиву.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Враховуючи характер спірних правовідносин між сторонами, предмет доказування, зважаючи на конкретні обставини у справі, які не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки в матеріалах справи містяться докази, надані сторонами, колегія суддів апеляційного суду вважає за необхідне розглядати справу у порядку письмового провадження без участі сторін.

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_2 підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Задовольняючи заяву ОСОБА_1 про виправлення описки, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для виправлення описки у рішенні Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 березня 2024 року у зазначені по батькові відповідачки ОСОБА_2 замість ОСОБА_2 .

Водночас судом першої інстанції вказано, що відповідача зазначено по тексту рішення як ОСОБА_2 на підставі паспорта серії НОМЕР_1 , виданого 28 грудня 1999 року, свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , які містяться в матеріалах справи.

Однак, ОСОБА_2 змінила паспорт, видано паспорт 02 жовтня 2023 року № НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_2 , про що суду не було відомо.

Відповідно до частин 1, 2, 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення наведеним нормам відповідає в частині.

Обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій

До матеріалів справи приєднано копію паспорта громадянина України ОСОБА_2 серія НОМЕР_4 , виданого Першотравневим РВ УМВС України в Чернівецькій області 28 грудня 1999 року.

Під час апеляційного розгляду відповідачкою ОСОБА_2 додано до матеріалів справи паспорта громадянина України ОСОБА_2 № НОМЕР_3 , виданий 02 жовтня 2023 року.

Рішенням Глибоцького районного суду Чернівецької області від 15 квітня 2019 року у справі №715/2635/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Глибоцької селищної ради Глибоцького району Чернівецької області, ОСОБА_7 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин та факту спільного проживання з спадкодавцем відмовлено у становленні факту родинних відносин з батьком ОСОБА_6 .

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини 1 статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Відповідно до пункту 19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16 листопада 2016 року "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

При цьому, Верховний Суд, в рамках справи № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 (провадження № 61-13870св20), зазначено, що: «описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень».

В рішеннях Європейського суду з прав людини наголошується на тому, що правосуддя має не тільки чинитися, також має бути видно, що воно чиниться. На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. (Рішення ЄСПЛ у справі "Де Куббер проти Бельгії" від 26.10.1984 та Рішення ЄСПЛ у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" від 28.10.1998). Якщо помилка національного суду щодо питань права або факту є настільки очевидною, що її можна кваліфікувати як "явну помилку" (тобто помилку, якої б не міг припуститися розумний суд) вона може порушити справедливість провадження (Справа "Хамідов проти Росії").

За змістом рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 березня 2024 року у вступній, описовій, мотивувальній та резолютивній частинах по батькові відповідачки зазначено ОСОБА_2 .

До матеріалів справи приєднано копію паспорта громадянина України ОСОБА_2 серія НОМЕР_4 , виданого Першотравневим РВ УМВС України в Чернівецькій області 28 грудня 1999 року.

Під час апеляційного розгляду відповідачкою ОСОБА_2 додано до матеріалів справи паспорта громадянина України ОСОБА_2 № НОМЕР_3 , виданий 02 жовтня 2023 року.

Зі змісту паспорта громадянина України ОСОБА_2 серії НОМЕР_4 , виданого Першотравневим РВ УМВС України в Чернівецькій області 28 грудня 1999 року, та паспорту громадянина України ОСОБА_2 № НОМЕР_3 , виданого 02 жовтня 2023 року, вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_2 є тою самою особою.

Законом України «Про доступ до судових рішень» регулюються відносини щодо забезпечення доступу до судових рішень (рішень, судових наказів, постанов, вироків, ухвал), ухвалених судами загальної юрисдикції, та введення Єдиного державного реєстру судових рішень (стаття 1 цього Закону).

Згідно з частиною першою статті 6 Закону кожен має право повністю або частково відтворювати судові рішення, що проголошені судом прилюдно, у будь-який спосіб, у тому числі через оприлюднення в друкованих виданнях, у засобах масової інформації, створення електронних баз даних судових рішень.

Суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень (частина третя статті 6 Закону).

З інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що за змістом рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 15 квітня 2019 року у справі №715/2635/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Глибоцької селищної ради Глибоцького району Чернівецької області, ОСОБА_7 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин та факту спільного проживання з спадкодавцем ОСОБА_2 вказувала, що у її свідоцтві про народження батько зазначений як ОСОБА_6 , у її паспорті по батькові зазначено ОСОБА_8 , а у свідоцтві про смерть батько вказаний як ОСОБА_9 .

Отже, допущені у рішенні Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 березня 2024 року помилки у зазначенні по батькові відповідача ОСОБА_2 , є описками у розумінні цивільного процесуального законодавства.

З огляду на наведене заява ОСОБА_1 про виправлення описки не направлена на зміну змісту рішення суду, а лише на усунення неточності у зазначенні по батькові відповідача ОСОБА_2 .

Ураховуючи наведе, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про наявність підстав для виправлення описки у рішенні Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 березня 2024 року у зазначені по батькові відповідачки ОСОБА_2 замість ОСОБА_2 .

Висновки суду за результатами розгляду апеляційної скарги

З урахуванням наведеного, ухвала Глибоцького районного суду Чернівецької області від 11 лютого 2025 року постановлена з додержанням норм процесуального права.

Згідно зі статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись п.2 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Глибоцького районного суду Чернівецької області від 11 лютого 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення 05 травня 2025 року.

Головуючий Н. Ю. Половінкіна

Судді Н. К. Височанська

О. О. Одинак