УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Тесленко І. О.,

за участю секретаря судового засідання Бережної С.П.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадженнязаяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мельник Людмила Сергіївна, про визнання недійсним іпотечного договору,

ВСТАНОВИВ:

до Солом`янського районного суду міста Києва, звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мельник Людмила Сергіївна про визнання недійсним іпотечного договору.

25 червня 2024 року на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали цивільної справи передані судді Тесленко І.О.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 19 липня 2024 року позовну заяву залишено без руху. На виконання вимог ухвали від 19 липня 2024 року про залишення позову без руху на адресу суду 14 серпня 2024 року надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви. Недоліки позовної заяви усунуто.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києві від 15 серпня 2024 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання на 01 жовтня 2024 року.

Ухвалою від 23 січня 2025 року залучено до участі у справі у якості співвідповідача ОСОБА_5 , витребовувано у Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві належним чином завірені копії матеріалів кримінального провадження № 0002977 за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 190 КК України, а саме: належним чином засвідчену копію висновку судово-почеркознавчої експертизи (Висновок експерта від 05.03.2024 р. № СЕ-19/111-23/68181-ПЧ).

Крім того, позивачем було подано до суду заяву про забезпечення позову, яка обґрунтована наступним. Предметом спору по даній справі є визнання недійсним іпотечного договору, укладеного 12.04.2023 р. між ОСОБА_5 від імені якої діяв ОСОБА_4 та ОСОБА_1 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мельник Людмилою Сергіївною, зареєстрований в реєстрі за №338, та скасування рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мельник Людмили Сергіївни про державну реєстрацію прав та обтяжень, від 12.04.2023 р., індексний номер: 67181999, на підставі іпотечного договору, серії та номер 338, посвідченого 12.04.2023 р. та запису про державну реєстрацію іпотеки № 49913367 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000. Оспорюваний іпотечний договір, від 12.04.2023 р. було виготовлено та нотаріально засвідчено для забезпечення основного зобов`язання за договором позики грошей. Згідно змісту оспорюваного договору позики, позивач нібито виступила як майновий поручитель взагалі не знайомої їй особі - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для забезпечення вимог іпотекодержателя - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з якою вона теж не знайома, щодо повернення грошової суми за договором позики. На підставі її заяви 24.07.2023 р. було внесено відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, щодо ймовірного замаху на шахрайське заволодіння квартирою громадянки ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_1 , з фабулою наступного змісту: 12.04.2023 ПНКМНО Мельник Л. С. було посвідчено договір позики грошей № 337 від 12.04.2023 р., за яким ОСОБА_3 запозичила кошти (91870 доларів США) у ОСОБА_5 . Того ж дня, ПНКМНО Мельник Л. С. посвідчила іпотечний договір 12.04.2023 р., за яким іпотекодавцем перед ОСОБА_5 є ОСОБА_1 , яка передала свою квартиру в іпотеку. Правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 190 КК України. Кримінальне провадження за №0002977 зареєстроване 24.07.2024 р. Органом досудового розслідування є Шевченківське управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві. З врахуванням наведеного, просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 126 кв.м, житловою площею 38,3 кв. м, номер запису про право власності: 47258330, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майно: 000, яка належить на праві власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ; заборонити ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ), ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 ), ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 ) вчиняти будь- які дії, направлені на звернення стягнення на предмет іпотеки або на відчуження квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В судовому засідання представник позивача заяву підтримав, просив її задовольнити з підстав, які в ній викладені. Також зазначив, що відповідачі ухиляються від явки до суду, намагаються затягнути справу у зв`язку з чим є підстави для задоволення його заяви.

Позивач в судове засідання з`явилась, позицію свого представника підтримала.

Відповідачі та третя особа в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином.

Вислухавши учасників, дослідивши заяву та додані до неї документи, суд приходить до наступного.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно частини 1 статті 150 ЦПК України, позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Пунктом 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2009 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" роз`яснено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Отже, застосовуючи заходи забезпечення позову, суди повинні перевірити відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, тимчасових заходів щодо охорони матеріально - правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання можливого судового рішення, якщо його буде ухвалено на користь позивача, у т.ч. задля попередження потенційних труднощів у подальшому у виконанні такого рішення.

Цивільне процесуальне законодавство не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою у якій просить визнати недійсним іпотечний договір, укладений 12.04.2023 р. між ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 ), від імені якої діяв ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 ) та ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_7 ), посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мельник Людмилою Сергіївною, зареєстрований в реєстрі за № 338; скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мельник Людмили Сергіївни про державну реєстрацію прав та обтяжень, від 12.04.2023 р., індексний номер 67181999 на підставі іпотечного договору, серії та номер 338, посвідченого 12.04.2023 р. та запис про державну реєстрацію іпотеки №49913367 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000. Вказує, що вона жодних договорів іпотеки щодо свої квартири не підписувала, договорів позики не укладала та не мала наміру укладати, до нотаріуса Мельник Л.С. щодо вчинення нотаріальних дій ніколи не зверталась.

Таким чином, як вбачається зі змісту заяви про вжиття заходів забезпечення позову, а також сформульованих заявницею позовних вимог звернення до суду позивача пов`язано з захистом її права власності на квартиру, з приводу якої, укладено іпотечний договір, законність якого оскаржується нею в судовому порядку.

Враховуючи пов`язаність заходів забезпечення позову з предметом позовних вимог, наявність обставин, які свідчать про можливість утруднення або унеможливлення виконання рішення суду у разі задоволення позову та невжиття заходів забезпечення позову, застосування заходів забезпечення позову на думку суду є доцільним та сприяють досягненню завдань цивільного процесу, закріплених у ст. 2 ЦПК України.

Накладення арешту на нерухоме майно є співмірним із позовними вимогами та достатнім для ефективного захисту прав позивача.

Крім того, суд зважає на те, що у разі звернення стягнення на предмет іпотеки або відчуження квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , відновлення порушених її прав (за умови прийняття відповідного рішення за її позовними вимогами) буде вимагати додаткових зусиль.

Таким чином, з урахуванням наведеного, беручи до уваги предмет та підстави позову (сформульованих позовних вимог), надавши оцінку відповідності виду забезпечення позову позовним вимогам, балансу інтересів сторін, а також з врахуванням того, що невжиття таких заходів забезпечення позову як арешт майна та заборона вчинення дій відповідачами щодо звернення стягнення на предмет іпотеки та його відчуження може призвести до подальшого відчуження майна будь - яким способом, не забороненим законом, що у разі задоволення позову призведе до нових спорів між особами, за якими буде зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна, та позивачем, а також можливим порушенням їх прав як законних набувачів, суд дійшов висновкупро необхідність задоволення заяви про вжиття заходів забезпечення позову у цивільній справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 149 - 153 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мельник Людмила Сергіївна, про визнання недійсним іпотечного договору, - задовольнити.

До набрання рішенням у справі № 760/14738/24 законної сили вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 126 кв. м., житловою площею 38,3 кв. м., номер запису про право власності: 47258330, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, яка належить на праві власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

До набрання рішенням у справі № 760/14738/24 законної сили заборонити ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ), ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 ), ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 ) вчиняти будь - які дії, направлені на звернення стягнення на предмет іпотеки або на відчуження квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Стягувач: ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 );

Боржник:

ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_8 , РНОКПП НОМЕР_2 ),

ОСОБА_4 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 ),

ОСОБА_5 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_4 ).

Третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мельник Людмила Сергіївна (місцезнаходження: АДРЕСА_9 ).

Суддя І.О. Тесленко