Провадження № 2-п/357/39/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Любченко А. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання № 5, заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочку сплати аліментів,

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду від 16.04.2025 року позов ОСОБА_2 було задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 неустойку (пеню) за несвоєчасно сплату аліментів за період з 05.04.2021року по 30.09.2024 року в розмірі 39 843 грн. 75 коп. та вирішено питання відшкодування судових витрат.

23.04.2025 на адресу суду ОСОБА_1 подав заяву про перегляд заочного рішення, яка мотивована тим, що відповідач не був належним чином повідомлений про розгляд справи, що позбавило його права на справедливий суд. Відповідач не зміг подати докази, клопотання, заяви, пояснення, користуватися іншими процесуальними правами, що є суттєвою обставиною і має істотне значення для вирішення справи.

Представник позивача, адвокат Поліщук О.О. в судовому засіданні заперечила задоволення заяви про перегляд заочного рішення, вказала про зловживання відповідачем процесуальним правом.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду даної зави був повідомлений належним чином.

Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви (ч. 1 ст. 287 ЦПК України).

Проаналізувавши матеріали даної справи і зміст заяви про перегляд рішення по ній, суд дійшов висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З конструкції наведеної статті вбачається, що лише за наявності двох умов можливе скасування заочного рішення.

Таким чином, підставами для перегляду заочного рішення є, одночасне існування обставини : наявність доказів, що мають істотне значення для справи та відсутність відповідача в судовому засіданні з поважних причин, або необізнаність про розгляд справи.

В даному випадку, суд зазнача, що провадження по справі було відкрито 10.12.2024 року, за правилами спрощеного провадження з повідомленням учасників справи.

Відповідач був обізнаний про розгляд даної справи та 26.12.2024 року подав суду клопотання про призначення справи до розгляду з повідомленням сторін і направлення йому документів на адресу фактичного його проживання, хоча іншої адреси, ніж місце своєї реєстрації, відповідач не вказав (а.с.59).

Суд повідомив відповідача, що розгляд справи і так відбувається з викликом сторін та суд направив відповідачу на зазначену ним у заяві адресу ( АДРЕСА_1 ) копію позовної заяви з додатками.

Судові засідання були призначені на 10.01.2025 09:00, 17.02.2025 10:00 та на 25.03.2025 14:00. Судове засідання по розгляду заяви представника позивача про винесення додаткового рішення було призначено на 16.04.2025 11:30.

В жодне із призначених судових засідань відповідач не з`явився, причини неявки не повідомив.

З огляду на вищевикладене, твердження відповідача щодо необізнаності про розгляд справи не знайшли свого підтвердження.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс проти Іспанії» від 07 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини, у своїх рішеннях (у справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі») наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В заяві про перегляд заочного рішення заявник вказує, що він був позбавлений можливості подати пояснення, докази, і при цьому, відповідач не зазначає жодних доказів та своєї позиції щодо заявдлених ОСОБА_2 вимог.

Аналізуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що справу було розглянуто у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів, з дотриманням принципів цивільного судочинства.

Варто зазначити, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Згідно ч.3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, та у такому випадку згідно ч.4 цієї статті у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

В матеріалах заяви про перегляд заочного рішення та під час дослідження матеріалів цивільної справи судом не виявлено доказів, що спростовують встановлені рішенням суду обставини та мають істотне значення для правильного вирішення справи. Відповідач був обізнаний про розгляд даного спору, в грудні 2024 року подавав суду клопотання.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування заочного рішення суду, тому подану заяву необхідно залишити без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 284, 286, 287,288, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25.03.2025 по справі № 357/17499/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочку сплати аліментів - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя О. Я. Ярмола