Справа № 367/2026/25
Провадження №2/367/3388/2025
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

01 травня 2025 року місто Ірпінь

Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Білогруд О.О.,

при секретарі Трофимчук С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Ірпінського міського суду Київської області позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

установив:

позивач ОСОБА_1 звернувся до Ірпінського міського суду Київської області з позовом про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 19.08.2006 між та ОСОБА_3 укладено шлюб, який був зареєстрований міським відділом реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції Донецької області, про що в книзі реєстрації актів про одруження, зроблено актовий запис № 591, що підтвердується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 19.08.2006. Після реєстрації шлюбу дружині було присвоєно прізвище " ОСОБА_4 ". Подружжя має двох дочок, а саме: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 від 12.07.2007) та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 від 08.02.2011). Протягом подружнього життя між чоловіком та дружиною неодноразово виникали непорозуміння, що робило спільне життя нестерпним, та негативно впливало на стосунки у родині. Поступово різне відношення до життя призвело до віддалення між чоловіком та дружиною, перестали розуміти оди одного, втратили почуття любові, яке існувало між подружжям. По усім важливим питанням подружжя не знаходить порозуміння, позивач зазначає, що вони з відповідачкою різні люди, мають різні життєві інтереси та погляди на життя. З 09.03.2022 і по теперішній час, вони не підтримують шлюбно -сімейних стосунків, спільного господарства не ведуть, проживають окремо, а також мають окремий бюджет, кожен з подружжя має діаметрально протилежні погляди на шлюб та сім?ю. Вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя із відповідачкою як подружжя та збереження шлюбу суперечитиме інтересам подружжя. Спору з відповідачкою ОСОБА_2 , щодо спільного сумісного майна, яке набуте у шлюбі не має. У звязку з чим позивач просив суд розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано для розгляду судді Білогруд О.О. Ухвалою судді від 26.02.2025 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено до розгляду на 01.04.2025. Копія вказаної ухвали разом із копією позовної заяви з доданими до неї матеріалами направлялися на адресу зареєстрованого місця проживання відповідачки, однак поштове рекомендоване повідомлення з довідкою про причини повернення/досилання повернуто до суду 02.04.2025 з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». У судове засідання 01.04.2025 сторони не з`явилися, а тому розгляд відкладено на 01.05.2025. Від позивача 01.04.2025 та 01.05.2025(повторно) надійшли заяви про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідачці повторно направлено судові повістки про виклик у судове засідання на 01.05.2025, проте відповідач поштове повідомлення не отримала, поштове відправлення, направлене за адресою зареєстрованого місця проживання відповідачки повернулося з відміткою «адресат за вказаною адресою відсутній».

Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19 дійшов висновку про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду. Близькі за змістом висновку містяться у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постановах Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б.

Відповідно до частини восьмої статті 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (частина п`ята статті 279 ЦПК України).

Згідно з частиною восьмою статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Зважаючи на відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи, ухвалою від 01.05.2025 постановлено провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі даних та доказів, що відповідає положенням статей 223, 280 - 282 ЦПК України.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті 247 ЦПК України).

За частиною четвертою статті 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити рішення.

Фактичні обставини, встановлені судом.

19.08.2006 ОСОБА_1 уклав шлюб з ОСОБА_3 у міському відділі реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції Донецької області, про що 19.08.2006 складено відповідний актовий запис за № 591. Вказане підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 . Після укладення шлюбу ОСОБА_3 було присвоєно прізвище - ОСОБА_4 .

В період шлюбу ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася дочка ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії серії НОМЕР_2 , виданого 12.07.2007, та ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася дочка ОСОБА_5 що підтверджується копією свідоцтва про народження серії серії НОМЕР_3 , виданого 08.02.2011.

Відповідно до статті 16 Загальної декларації прав людини від 10.12.1948, чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються.

Сім`я є природним і основним осередком суспільства і має право на захист з боку суспільства та держави.

Відповідно до частини третьої статті 105 Сімейного кодексу України (далі СК України), шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги статті 110 Сімейного кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно з частиною першою статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до частини третьої статті 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (частина друга статті 104 СК України).

Відповідно до частини другої статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 СК України).

Відповідно до частини другої статті 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до частини другої статті 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Відповідно до частини третьої статті 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно з положеннями частини четвертої статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, перевіривши фактичні обставини справи письмовими доказами, враховуючи, що регулювання шлюбно - сімейних відносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаємопорозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи його розірвання, тобто шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, а примушування до шлюбу не допускається, враховуючи, що сторони ініціативи щодо примирення не проявили, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

З урахуванням наведеного‚ на підставі статей 24, 56, 105, 110, 112 Сімейного кодексу України та керуючись статтями 12, 19, 76-81, 258-259, 263-265, 273, 280, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженцем села Піонерське, Новоазовського району, Донецької області, Україна, та ОСОБА_2 (до шлюбу - ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженкою міста Славута, Хмельницької області, Україна, зареєстрований 19 серпня 2006 року у міському відділі реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції Донецької області, за актовим записом № 591, - розірвати.

Після набрання законної сили рішення суду про розірвання шлюбу направити до органу Державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України -https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням -http://reyestr.court.gov.ua.

Повний текст рішення складено та підписано 01.05.2025

ПОЗИВАЧ: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;

ВІДПОВІДАЧ: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя О.О. Білогруд