Ухвала про залишення позовної заяви без руху

ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА

справа № 753/7362/25

провадження № 2/753/6770/25

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"05" травня 2025 р. м. Київ

суддя Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С., перевіривши додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, у позовній заяві ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної шкоди,

В С Т А Н О В И Л А:

В квітні 2025 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Дарницького районного суду м. Києва із позовною заявою до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , у якій позивачі просять суд стягнути солідарно з відповідачів на їхню користь 9 091 785,00 грн у якості відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 16.04.2025 для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Мицик Ю.С. Фактично справу передано судді згідно реєстру передачі справ 18.04.2025.

24.04.2025 на запит суду, який направлено відповідно до ч. 6 ст. 186 ЦПК України, з електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» надійшли відповіді щодо зареєстрованого місця проживання відповідачів.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Вимоги до форми, змісту та додатків до позовної заяви передбачені статтями 175 - 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Відповідно до п. 2 ч.3ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Позовна заява, на порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідачів.

У випадку подання позовної заяви у паперовій формі такі відомості повинні бути зазначені і відносно позивача.

Позовна заява не відповідає вимогам п. 7, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, зокрема, не містить: відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви; відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У відповідності до ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Позивачі на обґрунтування своїх вимог зазначають, що МСТ «Теннер» зверталось до відповідачів з листом-вимогою про добровільне відшкодування завданих збитків, однак всупереч вимог ч. 5 ст. 177 ЦПК України не долучають даний доказ до матеріалів позовної заяви.

Також, встановлено, що в додатках до позовної заяви були зазначені наступні документи: «5. копія Протоколу №18 зборів засновників МСП «Теннер»; 6. копія Статуту МСП «Теннер», однак вказані додатки фактично не було долучено до позовної заяви, про що складено акт № 16/25 від 22.04.2025.

Згідно положення ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI (зі змінами та доповненнями), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140,00 грн).

Позивачами визначено ціну позову у розмірі - 9 092 785,00 грн.

Таким чином, за звернення до суду із майновою вимогою позивачі мали сплатити судовий збір в сумі 15 140,00 грн (1 % від ціни позову, що не перевищує розмір 5 прожиткових мінімумів).

До позовної заяви долучено квитанцію про переказ готівки № 15 від 26.02.2025 на суму - 3 028,00 грн та квитанцію про переказ готівки № 51 від 18.02.2025 на суму - 1 514,00 грн, тобто судовий збір сплачено не в повному обсязі.

Відповідно до положень цивільного процесуального закону позивачем є особа, яка звернулася до суду у встановленому законом порядку та стверджує про порушення, невизнання або оспорювання своїх прав, свобод чи інтересів іншими учасниками цивільних відносин, а відповідачем є особа, яка має нести установлену договором або законом відповідальність.

Основним принципом цивільного судочинства є принцип диспозитивності, який полягає у тому, що зацікавлена особа вільно розпоряджається своїми матеріальними та процесуальними правами, а відтак позивач на власний розсуд визначає особу, до якої пред`являє вимоги, та обирає спосіб захисту порушених прав.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( стаття 2 ЦПК України).

Наведене означає, що належний суб`єктний склад учасників спору є тоді, коли у сторін спору існує зв`язок із предметом позову, тобто щодо предмету позову у сторін виникають суб`єктивні права.

Відповідно до ст. 50 ЦПК України, позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Відповідно до ст. 541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання.

Натомість позивачі в позовній заяві не обґрунтовують вимогу про солідарне стягнення завданої шкоди з ОСОБА_3 , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 .

Таким чином, позивачам слід обґрунтувати вимогу про солідарне стягнення з відповідачів матеріальної шкоди, з посиланням на норми матеріального права.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, на виконання даної ухвали суду позивачам необхідно подати до суду позовну заяву в новій редакції з урахуванням вимог викладених в ухвалі, доплатити судовий збір у сумі 10598,00 грн за реквізитами, що містяться на сайті Дарницького районного суду м. Києва та надати суду документи, що підтверджуються сплату судового збору.

Зазначені копії всіх документів, необхідно подати у кількості, відповідно для всіх учасників справи.

Відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної шкоди - залишити без руху.

Встановити позивачам строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Ю.С. МИЦИК