Справа № 331/2417/25
Провадження № 2/331/1920/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2025 року суддя Олександрівського районного суду міста Запоріжжя Світлицька В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Шахтарської міської ради Донецької області, Торезької міської ради Донецької області, третя особа Ірпінська державна нотаріальна контора Київської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

До Олександрівського районного суду міста Запоріжжя надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Шахтарської міської ради Донецької області, Торезької міської ради Донецької області, третя особа Ірпінська державна нотаріальна контора Київської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем разом з позовною заявою подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, яка мотивована тим, що ОСОБА_1 не працює, перебуває на навчанні, а розмір судового збору значно перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік.

Відповідно до частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно із п.1 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, суддя повинен надати оцінку майновому стану позивача оцінити річний дохід позивача за попередній календарний рік (2024 рік) на предмет співвідношення до розміру судового збору, який підлягає сплаті.

Так, ОСОБА_1 надав відомості про дохід з січня по червень 2024 року, а також довідку про реєстрацію ОСОБА_1 як безробітного в Ірпінському управлінні Бучанської філії Київського обласного центра зайнятості з 03.01.2025 р. по 03.04.2025 р., тобто до позову не додано документів, з яких би суд встановив, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

З огляду на те, що для підтвердження майнового стану позивача не надано довідку про доходи позивача, яка видається контролюючим органом за місцем податкового обліку та яка б відображала повну та реальну інформацію щодо отриманих позивачем доходів за попередній календарний рік, тобто за 2024 рік, клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Згідно із ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин, позивачу необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору за позовні вимоги майнового характеру, відповідно до ставок встановлених Законом України «Про судовий збір».

Крім того, згідно із п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За змістом пп. 2 та 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно з ст. 5 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» суб`єктами оціночної діяльності є, зокрема, суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону.

Відповідно ч.1 ст. 10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна.

Відповідно ч.1,2 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

В позовній заяві не зазначено ціни позову, з тексту позовної заяви та додатків до неї не вбачається даних щодо актуальної вартості спірного нерухомого майна чи проведення будь-якої оцінки цього майна.

Таким чином, позивачу необхідно надати звіт про оцінку майна відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», що містить висновок про вартість спірного майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, а також кваліфікаційне свідоцтво оцінювача та сплатити судовий збір за позовні вимоги, виходячи з вартості майна зазначеному у звіті і надати оригінал квитанції про сплату судового збору відповідно до ставок встановлених Законом України «Про судовий збір».

Крім того, відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві повинен міститися виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно із з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, в позовній заяві ОСОБА_1 посилається, зокрема, на рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 14.07.2017 року по справі № 219/6090/17, яким було встановлено факт належності ОСОБА_2 документу на право власності на житло.

Проте, до матеріалів справи додано вищевказану копію рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 14.07.2017 року по справі № 219/6090/17, яке не засвідчено належним чином та за відсутності відмітки про набрання ним законної сили.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175-177 ЦПК України або не сплачені судові витрати, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Враховуюче вищевикладене, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Шахтарської міської ради Донецької області, Торезької міської ради Донецької області, третя особа Ірпінська державна нотаріальна контора Київської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, та роз`яснити позивачу, що у разі не усунення зазначених недоліків, позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Світлицька