Справа № 274/1780/25 Провадження № 2/0274/1047/25
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
УХВАЛА

05.05.25 р.м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд),

розглянувши матеріали позовної заявиОСОБА_1
доОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_3 ,
провизначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася з позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкралась після смерті її діда ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З листа від 14.03.2025 р. приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Чистякова А.І. випливає, що за матеріалами спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкове майно складається з житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином предметом позову є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка складається із нерухомого майна, а саме житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

У листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" від 16.05.2013 р. № 24-753/0/4-13 вказано, що, зокрема, підсудність справ про спадкування визначається за правилами статті 109 Цивільного процесуального кодексу України. Позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна. Відповідно до частини першої статті 114 Цивільного процесуального кодексу України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Згідно із частиною третьою статті 114 Цивільного процесуального кодексу України позови кредиторів спадкодавця, що подаються до прийняття спадщини спадкоємцями, пред`являються за місцезнаходженням спадкового майна або основної його частини.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 07.07.2020 р. у справі № 910/10647/18 зазначила: "виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном".

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 16.02.2021 р. у справі № 911/2390/18 сформулювала правовий висновок про те, що словосполучення "з приводу нерухомого майна" необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

Частиною першою статті 30 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Тобто позовна вимога ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини як така, що нерозривно пов`язана з нерухомим майном, має розглядатись за місцезнаходженням цього майна.

Зважаючи на пункт 3-1 розділу ХІІ "ПРИКІНЦЕВІ ТА ПЕРЕХІДНІ ПОЛОЖЕННЯ" Закону України "Про судоустрій і статус суддів", постанову Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17.07.2020 р. № 807-IX та Указ Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 р. ( з подальшими змінами), справа підсудна Чуднівському районному суду Житомирської області.

Пунктом 1 частини першої статті 31 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що справа підлягає передачі на розгляд Чуднівському районному суду Житомирської області.

Керуючись статтями 27, 28, 31, 187, 258 261 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

Цивільну справу передати на розгляд Чуднівському районному суду Житомирської області..

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Корбут