КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 361/7514/23
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/7441/2025
У Х В А Л А

30 квітня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Слюсар Т.А.,

суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,

за участю секретаря судового засідання Гладкої І.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про оспорювання батьківства та виключення запису стосовно батька з актового запису про народження дитини,-

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернулася у суд із позовом до ОСОБА_2 , у якому просила зобов`язати Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) виключити з актового запису про народження №350 від 09 травня 2023 року ОСОБА_3 відомості про батька дитини - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у позивачки народилась донька ОСОБА_3 , у свідоцтві про народження дитини батьком записаний - ОСОБА_2 , мати - ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 зустрічалася з ОСОБА_2 , і на той момент вже була на ранній стадії вагітності, але відповідач не є генетичним батьком дитини. Відповідач сказав, що визнає дитину позивачки своєю бо любить їх.

Позивачка народжувала в Києві сама, без чоловіка. Через деякий час, після виписки, зробили всі необхідні документи на дитину і відповідач дав їй своє прізвище та по-батькові - ОСОБА_3 , тому й записаний в свідоцтві про народження дитини батьком, однак кровне споріднення між дитиною та відповідачем відсутнє.

У подальшому після спільного проживання протягом місяця вони зрозуміли, що не можуть бути разом, остільки не підходять один одному.

Під час розгляду справи ОСОБА_5 позов визнав.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 06 листопада 2024 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погодившись з указаним рішенням суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 13 лютого 2025 року відкрито апеляційне провадження й справу призначено до судового розгляду на 30 квітня 2025 року.

Під час провадження справи в суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 заявила клопотання про призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи, неподання якого у районному суді обґрунтовувала своєю юридичною необізнаністю та визнання відповідачем позову, в той час як єдиним науковим методом точного встановлення батьківства є ДНК тест, у зв`язку з чим просить призначити по справі дану експертизу на вирішення якої поставити питання:

Чи є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?

Проведення експертизи просила доручити експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи (03141, м. Київ, вул. Докучаєська, 4).

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялися належно.

Від служби у справах дітей та сім`ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації надійшло клопотання про розгляд справи без участі її представника.

Колегія суддів обговоривши доводи клопотання, дослідивши матеріали справи, дійшла висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до вимог частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до частини другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно положень статті 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Відповідно до положень статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Встановлено, що між сторонами не існує спору щодо оспорювання батьківства, проте тест ДНК (судово-медична (молекулярно-генетична) експертиза) є єдиним методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини. Доказова цінність такого тесту переважає будь-який інший доказ на підтвердження, або оспорення кровного споріднення та має вирішальне значення у вирішенні спору даної категорії справ.

Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", зауважив, що "на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства" (Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року).

Апеляційна інстанція зауважує, що у відповідності до статті 12 ЦПК України, суд має сприяти належним чином всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, роз`яснити у випадку необхідності учасникам судового процесу, їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій, (насамперед, положення статті 109 ЦПК України), їх наслідки для дитини.

Враховуючи обставини справи, чутливість правовідносин, в яких виник спір, колегія суддів вважає, що встановлення факту кровного споріднення між батьком і дитиною не може вважатися об`єктивним за відсутності висновку судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи.

Відповідно до частин 1-3 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Убачається, що до апеляційної скарги було долучено результат дослідження № 45563-50758 аналізу ДНК на батьківство щодо передбачуваного батька: ОСОБА_6 та дитини: ОСОБА_3 від 24 листопада 2024 року (а.с. 203).

Разом з тим, доказів поважності причин не долучення такого доказу в районному суді не указано, до того ж у даному дослідженні містить інформація, про те, що результат відповідного дослідження не може використовуватися в суді або для юридичних цілей як доказ про наявність або відсутність родинного зв`язку, оскільки відбір біологічного матеріалу виконувався без ідентифікації учасників. Таким чином у відповідності до ст. ст. 76-81 ЦПК України не може вважатися належним доказом у справі.

З огляду на викладене та з метою виконання вимог цивільного процесуального законодавства щодо повного й всебічного встановлення обставин справи, обов`язок суду забезпечувати сторонам здійснення їх права на подання доказів на підтвердження своїх посилань та заперечень, при цьому враховуючи, що для підтвердження або спростування кровного споріднення між ОСОБА_2 та дитиною ОСОБА_3 потрібні спеціальні знання в галузі медицини, апеляційний суд приходить до висновку, що у справі необхідно призначити молекулярно-генетичну експертизу, задовольнивши клопотання позивачки.

З врахуванням пропозиції сторони спору, проведення експертизи суд вважає необхідним доручити Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи (03141, м. Київ, вул. Докучаєська, 4), на вирішення якої поставити наступне питання: Чи є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?

Витрати за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 .

У зв`язку з зазначеним, суд визнає обов`язковою явку ОСОБА_1 разом з дитиною ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , до експертної установи.

Апеляційний суд також звертає увагу на те, що у разі ухилення сторін від проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, це фактично буде вважатися ухиленням від виконання судового рішення (ухвали) про призначення експертизи, що унеможливить повне встановлення обставин, які мають значення для справи.

Відповідно п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може з власної ініціативи зупинити провадження у випадку призначення судом експертизи.

Пунктом 9 ч. 1 ст.253 ЦПК України передбачено, що провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.

Враховуючи наведене, з метою не допуску порушення розумних строків розгляду апеляційної скарги, апеляційний суд вважає за необхідне на час проведення експертизи провадження в справі зупинити.

Керуючись статтями 103-104, 108, 367, 381 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 задовольнити.

Призначити у справі судову молекулярно-генетичну експертизу на вирішення якої поставити наступне питання:

Чи є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?

Проведення експертизи доручити експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи (03141, м. Київ, вул. Докучаєська, 4).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків, відповідно до статей 384, 385 КК України.

У розпорядження експертної установи надати матеріали цивільної справи № 361/7514/23.

Оплату витрат за проведення експертизи покласти на позивачку ОСОБА_1 .

Визнати обов`язковою явку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 разом з дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , до експертної установи.

Роз`яснити учасникам справи положення статті 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі, зокрема що у разі ухилення ними від участі в її проведенні, суд може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, чи не визнати його, в залежності хто з учасників ухилився від неї.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала суду набирає законної сили з дня її прийняття, але в частині зупинення провадження може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Суддя-доповідач:

Судді: