УХВАЛА

05 травня 2025 року

м. Київ

справа № 487/7149/21

провадження № 61-5628ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сакари Н. Ю. розглянув касаційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Телец-ВАК» - адвоката Сафронова Юрія Івановича, на рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 09 жовтня 2024 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 11 лютого 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Телец-ВАК», про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

13 березня 2025 року через підсистему Електронний суд Товариство з обмеженою відповідальністю «Телец-ВАК» (далі - ТОВ «Телец-ВАК»)подало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 09 жовтня 2024 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 11 лютого 2025 року.

Ухвалою Верховного Суду від 28 квітня 2025 року (провадження № 61-3231ск25) касаційну скаргу повернуто заявнику.

30 квітня 2025 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду повторно надійшла касаційна скарга представника ТОВ «Телец-ВАК» - Сафронова Ю. І., на рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 09 жовтня 2024 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 11 лютого 2025 року.

Касаційна скарга була подана з пропуском строку на касаційне оскарження, оскільки направлена до Верховного Суду через систему «Електронний суд» 30 квітня 2025 року.

Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

У касаційній скарзі міститься клопотання про поновлення строку на подання касаційної скарги, в якому заявник вказує, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин, оскільки постанову апеляційного суду ним отримано 13 лютого 2025 року шляхом доставлення на електронного кабінету. Отже вперше касаційна скарга подана в межах тридцяти денного строку з дня отримання копії постанови апеляційного суду, повторно касаційна скарга подана в межах розумного строку з дня повернення касаційної скарги на підставі ухвали Верховного Суду від 28 квітня 2025 року.

Зважаючи на те, що у касаційній скарзі містяться докази поважності пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень, вважаю за можливе його поновити.

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки заявником в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

У касаційній скарзі міститься клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги, оскільки товариство не здійснює господарської діяльності, в зв`язку з чим перебуває в скрутному фінансовому становищі. В разі не задоволення вказаного клопотання, заявник просить розстрочити судовий збір або зменшити його розмір.

Відповідно до частин першої, другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження

№ 11-336апп20), положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Предметом даної справи не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому підстави для розгляду питання про звільнення юридичної особи від сплати судового збору, розстрочення сплати судового збору або зменшення його розміру за подання касаційної скарги відсутні.

Передбачена статтею 8 Закону України «Про судовий збір» можливість звільнення/відстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком й застосовується, як правило, у виключних випадках.

Оскільки Верховним Судом не встановлено передумов для звільнення заявника від сплати судового збору, розстрочення сплати судового збору або його зменшення, в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 270,00 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Заявник просить скасувати судові рішення першої та апеляційної інстанцій, якими визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру, вартістю 411 303,00 грн.

Отже, за подання касаційної скарги судовий збір підлягає сплаті в розмірі 8 226,06 грн (411 303,00 х 1% х 200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві, Печерський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю

«Телец-ВАК» - адвоката Сафронова Юрія Івановича про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.

Поновити Товариству з обмеженою відповідальністю «Телец-ВАК» строк на касаційне оскарження рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 09 жовтня 2024 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 11 лютого 2025 року.

Відмовити у задоволенні клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Телец-ВАК» - адвоката Сафронова Юрія Івановича про звільнення від сплати судового збору, розстрочення судового збору, його зменшення.

Касаційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Телец-ВАК» - адвоката Сафронова Юрія Івановича, на рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 09 жовтня 2024 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 11 лютого 2025 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали до 26 травня 2025 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. Ю. Сакара