Справа № 932/9588/24
Провадження № 2/202/1607/2025
РІШЕННЯ

Іменем України

05 травня 2025 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд м. Дніпра у складі:

головуючого судді Дребот І.Я.,

за участю секретаря судового засідання Павелко Ю.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро питання про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Укрпошта" про розірвання трудового договору, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 04.03.2025 року було відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Укрпошта" про розірвання трудового договору.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 02.04.2025 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Укрпошта" про розірвання трудового договору повернуто до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, оскільки під час ухвалення рішення у справі не вирішено питання про розподіл судових витрат.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить до наступного висновку.

Згідно п.3 ч.1, ч.2, 3, 5ст.270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо, зокрема судом не вирішено питання про судові витрати.

Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 при поданні позовної заяви на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір" не було сплачено судовий збір.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Однак, позовні вимоги про стягнення розміру середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, є спеціальний вид відповідальності роботодавця, спрямований на захист прав звільнених працівників, а тому не входить до структури заробітної плати, у розумінні Закону України «Про оплату праці».

Отже, позивач за подання позовної заяви з вимогами про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні від сплати судового збору він не звільняється.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з ч.2ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.) і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140 грн.).

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.).

Враховуючи, що позивачем було заявлено одночасно майнову та немайнову вимогу, остання повинна була сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн (немайнова вимога) + 4822,01 (майнова вимога 482201,00 х 1%) = 6033,21 грн.

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 04.03.2025 року було відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Укрпошта" про розірвання трудового договору та не було підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, з позивача на корить держави підлягають стягненню судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 6033,21 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. 141, 259, 263-265, 270, 352, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь держави витрати пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 6033,21 грн.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дати його складання, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя І.Я. Дребот