Справа №:755/9979/24
Провадження №: 2-во/755/155/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про виправлення описки

"05" травня 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва, в складі головуючого судді Хромової О.О., розглянувши в порядку письмового провадження, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, заяву позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» про виправлення описки в рішенні суду у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа

№ 755/9979/24 за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заочним рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 29 листопада 2024 року задоволено позов ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Євро-Реконструкція» заборгованість за послуги з централізованого опалення/постачання теплової енергії та постачання гарячої води у розмірі

51 040,04 грн, інфляційну складову боргу у розмірі 8 655,25 грн, 3 % річних у розмірі 2 531,45 грн, що разом становить 62 226,74 грн.

29 квітня 2025 року до суду надійшла заява ТОВ «Євро-Реконструкція» про виправлення описки у судовому рішенні. На обгрунтування заяви зазначено, що в другому абзаці резолютивної частини заочного рішення допущено описку, а саме неправильно вказано загальну суму заборгованості, що підлягає стягненню з відповідача. Замість правильно зазначеної загальної суми заборгованості у розмірі 62 226,74 грн, помилково зазначено 40 847,30 грн. Зазначена описка угнеможливлює в подальшому належне виконання рішення суду.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 29 квітня

2025 року заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.

За змістом положень частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

В судове засідання сторони не викликались.

З матеріалів справи встановлено, що заочним рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 29 листопада 2024 року задоволено позов ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Євро-Реконструкція» заборгованість за послуги з централізованого опалення/постачання теплової енергії та постачання гарячої води у розмірі 51 040,04 грн, інфляційну складову боргу у розмірі 8 655,25 грн, 3 % річних у розмірі 2 531,45 грн, що разом становить 40 847,30 грн.

Таким чином, судом встановлено, що у другому абзаці резолютивної частини рішення допущено описку в частині зазначення загальної суми заборгованості, що підлягає стягненню з відповідача, а саме замість правильного «62 226,74 грн (шістдесят дві тисячі двісті двадцять шість гривень 74 коп.)» помилково зазначено «40 847,30 грн (сорок тисяч вісімсот сорок сім гривень 30 коп.)».

Згідно пункту 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року

№ 14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 15 січня 2021 року по справі № 905/2135/19 підкреслив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо).

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Також Верховний Суд наголосив на те, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

У постанові Верховного Суду від 28 вересня 2021 року по справі № 910/11695/20 вказано, що «…правила даної норми передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного, арифметичного (неюридичного) характеру.

Арифметична помилка - це наслідок неправильності арифметичних розрахунків, арифметичних дій. Арифметична помилка може призвести до помилки у розмірі стягнутого за рішенням суду.

Отже, з метою оперативного та дієвого усунення помилок технічного (неюридичного, непроцесуального) характеру в судовому рішенні судами застосовується інструмент виправлення описок (помилок правопису, які впливають на зміст чи порядок виконання судового рішення) і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні (переважно щодо здійснення розрахунків у контексті задоволення позовних вимог фінансового характеру)».

Таким чином, встановлено, що судом вчинено очевидну арифметичну помилку при обрахунку належної до стягнення загальної суми заборгованості відповідача ОСОБА_1 , що складається із суми заборгованості за послуги з централізованого опалення/постачання теплової енергії та постачання гарячої води у розмірі 51 040,04 грн, інфляційної складової боргу у розмірі 8 655,25 грн, 3 % річних у розмірі 2 531,45 грн. Тобто, загальна сума заборгованості складає саме 62 226,74 грн.

Суд звертає увагу, що такі арифметичні помилки не впливають на суть та зміст рішення, зокрема, на висновки суду по суті рішення про задоволення позову, хоча й призводять до збільшення суми, нарахованої до стягнення з відповідача. Судом усунуто лише неточності арифметичного (неюридичного) характеру, які впливають на можливість реалізації судового рішення.

Отже, заявник звернувся із заявою про виправлення арифметичних помилок, що стосуються неправильних арифметичних розрахунків суду, які є очевидними.

Зазначені помилки є арифметичними і суд повинен виправити їх, керуючись приписами статті 269 ЦПК України.

З огляду на викладене, з урахуванням положень статті 269 ЦПК України, суд дійшов висновку про наявність підстав для виправлення описки в рішенні суду, шляхом зазначення правильної загальної суми заборгованості, що підлягає стягненню з відповідача.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 259-261, 269, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Виправити арифметичну помилку, допущену в заочному рішенні Дніпровського районного суду міста Києва від 29 листопада 2024 року по справі № 755/9979/24 в частині зазначення в другому абзаці резолютивної частини заочного рішення загальної суми заборгованості, що підлягає стягненню з відповідача.

Викласти другий абзац резолютивної частини заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 29 листопада 2024 року по справі № 755/9979/24 у такій редакції:

«Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» заборгованість за послуги з централізованого опалення/постачання теплової енергії та постачання гарячої води у розмірі 51 040,04 грн (п`ятдесят одна тисяча сорок гривень 04 коп.), інфляційну складову боргу у розмірі 8 655,25 грн (вісім тисяч шістсот п`ятдесят п`ять гривень 25 коп.), 3 % річних у розмірі 2 531,45 грн (дві тисячі п`ятсот тридцять одна гривня

45 коп.), що разом становить 62 226,74 грн (шістдесят дві тисячі двісті двадцять шість гривень 74 коп.)».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Хромова