БАРАНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 273/2150/22
Провадження № 2/273/321/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2025 року м.Баранівка

Баранівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Бєлкіної Д.С., при секретарі судових засідань Стаднюк В.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка за правилами загального позовного провадження справу за позовом позивача ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 , третя особа на сторона позивача, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування вимог позивач зазначив, що він є сином ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті батька залишилося спадкове майно, а саме сертифікат на право на земельну частку (пай). Про існування такого спадкового майна він не знав, так як фактично земельна ділянка в натурі не виділялася та не оброблялася. А тому він не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийнятгя спадщини у строки визначені законом. Однак, приїхавши до батьківської хати, він випадково натрапив на вказаний вище сертифікат. Після звернення до нотаріальної контори йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину та рекомендовано звернутися до суду із позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Спадкоємцем першої черги за законом є його рідня сестра ОСОБА_3 , яка спадщину не приймала та не претендує на неї, хоча позивач вважав, що його сестра прийняла спадщину. Відповідач по справі ОСОБА_2 проживав і був зареєстрований на момент смерті спадкодавця разом з ним, проте на спадщину не претендує, за отриманням свідоцтва про право на спадщину не звертався.

Ухвалою Баранівського районного суду від 27.01.2025 року справу прийнято до провадження судді та призначено до підготовчого засідання, в яке викликано учасників справи (а.с.61).

Позивач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує, просить винести рішення у підготовчому засіданні (а.с. 66).

Третя особа на стороні позивача ОСОБА_5 в підготовче судове засідання не з`явилася, направила до суду заяву, в якій вона просила розглядати справу без її участі, не заперечує щодо задоволення позовних вимог ОСОБА_1 (а.с.67).

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явився, в матеріалах справи знаходиться його заява, в якій він просив розглядати справу без його участі , не заперечує проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 (а.с. 55).

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Оскільки представник відповідача не заперечив проти даного позову, про що подав письмову заяву, що не протирічить вимогам закону, не порушує права та законні інтереси інших осіб, тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги законні, обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі, суд постановляє рішення у підготовчому судовому засіданні , що відповідає вимогам ч. 3 ст. 200 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, згідно копії свідоцтва про народження ОСОБА_1 , позивач є сином померлого ОСОБА_4 ( а.с. 8).

Згідно із копією свідоцтва про смерть ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Мирославль Баранівського району Житомирської області (а.с. 11 ).

Згідно з копією сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ЖТ № 0246246, виданого Баранівською районною державною адміністрацією 24 червня 1997 року на підставі рішення Баранівської райдержадміністрації від 9 червня 1997 року за №161, ОСОБА_4 належить право на земельну частку ( пай ) розміром 2,98 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (а.с. 9).

Згідно копії архівної довідки № К-257 від 03.08.2020 року ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживав на момент смерті в с. Мирославль, з ним на момент смерті проживали та були зареєстровані ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ( а.с. 12).

Згідно повідомлення завідувача Баранівської державної нотаріальної контори від 18.11.2021 року № 1061/01-16 ОСОБА_1 та ОСОБА_1 пропустили шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .. Спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 Баранівською державною нотаріальною конторою не відкривалась (а.с. 13 ) .

Відповідно до ч.1 ст. 1269, ч.1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Верховний Суд у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц виснував, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика ЄСПЛ розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

В інших постановах Верховний Суд вказав на те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанови від 13.03.2020 у справі № 314/2550/17, від 16.08.2023 у справі № 758/13293/18, від 29.06.2023 у справі № 733/1500/21).

Щодо належності відповідача та законності його визнання позову, суд зважає на постанову Верховного Суду від 29.01.2024 у справі № 607/18746/22, який констатував, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Доводи позивача про поважність причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини позивачем ОСОБА_1 , суд вважає такими, які заслуговують на увагу, а тому вважає необхідним визначити останньому додатковий строк для подання заяви. При цьому суд враховує визнання відповідачем позову, що не протирічить вимогам закону , не порушує права та законні інтереси інших осіб.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 12, 13, 17, 81, 83, 89, 141, 142, 200, 206, 247, 258-259, 263 -268 ЦПК України, на підставі ст. ст. 1268, 1272 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на сторона позивача, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складення).

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Бєлкіна Д.С.