Справа № 621/1345/25
Провадження № 2/621/891/25
Ухвала

Іменем України

06 травня 2025 року м. Зміїв

Суддя Зміївського районного суду Харківської області Вельможна І.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Адвокат Ігнатов Д.І., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 в якому просить суд ухвалити рішення, яким розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 15.07.2022 Зміївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Чугуївському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис, № 269.

Крім того, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач не має можливості сплатити судовий збір через скрутне матеріальне становище, у зв`язку з чим заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення по справі.

Суддя, дослідивши матеріали позовної заяви, вважає її такою, що підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Представник позивача просить відстрочити сплату судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне ОСОБА_1 .

Проаналізувавши вищезазначене клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини 1, 3 статті 136 Цивільного процесуального кодексу України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно із частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може...", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5 вказаного Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду, навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах "Княт проти Польщі", "Єдамскі та Єдамска проти Польщі", від 26.07.2005).

До позовної заяви представником позивача надано: копію паспорту позивача; копію картки платника податків позивача; копія паспорту відповідачки; копію картки платника податків відповідачки; копію витягу з реєстру територіальної громади про реєстрацію місця проживання відповідачки; копію свідоцтва про шлюб; повноваження адвоката на представництво позивача.

Окрім зазначених вище документів, до позовної заяви не додано будь-яких інших документів (доказів) на підтвердження майнового стану ОСОБА_1 з яких можливо встановити його дійсний майновий стан, зокрема, про отримання чи неотримання позивачем доходу, що унеможливлює задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення.

Аналогічний висновок викладено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 27.08.2024 року у справі №120/6998/24, провадження № 11-171 заі 24.

Враховуючи те, що позивач (представник позивача) не надали суду доказів щодо майнового стану позивача, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про відстрочення від сплати судового збору.

Щодо сплати судового збору за подання вищезазначеного позову, суд зазначає наступне.

За правилами частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношення до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Положеннями п. 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" закріплено, що за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу, справляється судовий збір у розмірі, 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2024 рік", з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 гривень.

Таким чином, сума судового збору, яку має сплатити позивач при пред`явленні зазначеного позову до суду, становить 1 211,20 грн.

Разом із тим, враховуючи подання позовної заяви в електронній формі, при поданні до суду процесуальних документів, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху. Протягом встановленого строку позивачу необхідно усунути вказані недоліки шляхом подання до суду доказу сплати судового збору або документу, на підтвердження скрутного матеріального становища ОСОБА_1 , що підтверджує наявність підстав відстрочення від сплати судового збору відповідно до закону.

Окрім вищезазначеного, суд звертає на увагу на те, що частиною 1 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що: позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Всупереч зазначених вимог, позовна заява та додані до неї документи не містять доказів про направлення позовної заяви зі всіма додатками відповідачці ОСОБА_2 , як встановлено частиною 1 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України - суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 136, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, Законом України "Про судовий збір", суддя -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання про відстрочення ОСОБА_1 від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків п`ять днів з моменту отримання копії ухвали суду.

Запропонувати позивачу та його представнику в п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вказані недоліки поданої позовної заяви.

Роз`яснити позивачу (представнику), що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, вона буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Текст ухвали складено та підписано 06 травня 2025 року.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: