У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 квітня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючої судді - Будзан Л.Д.,

за участі секретаря судового засідання - Губенко О.М.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Київської міської ради до ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Козаєвої Наталії Михайлівни про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права приватної власності, звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та приведення її у придатний для використання стан, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Гаражний кооператив «Вікторія», -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Подільського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом Київської міської ради до ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Козаєвої Наталії Михайлівни про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права приватної власності, звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та приведення її у придатний для використання стан, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Гаражний кооператив «Вікторія».

27.02.2025 представником позивача подано до суду клопотання про зміну процесуального статусу відповідача - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Козаєвої Наталії Михайлівни з відповідача на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача.

Сторони по справі у підготовче засідання не з`явилися, повідомлялися належним чином. Представник позивача подав до суду заяву про проведення підготовчого засідання без його участі, клопотання про зміну процесуального статусу відповідача підтримав у повному обсязі, просив задовольнити.

Дослідивши клопотання представника позивача, суд дійшов наступного висновку.

Як вбачається зі змісту вказаного клопотання, представник позивача просить змінити процесуальний статус приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Козаєвої Наталії Михайлівни з відповідача на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, посилаючись на постанову Верховного Суду у справі №758/38/21, у якій Верховний Суд, зокрема, зазначив, що позовна вимога про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень не може бути звернена до приватного нотаріуса як державного реєстратора, оскільки належним відповідачем у такому спорі є особа, речове право на майно якої оспорюється та стосовно якої здійснено запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог (пункти 3 і 4 частини другої статті 175 ЦПК України).

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи (частина друга статті 48 ЦПК України).

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 07.07.2021 у справі № 369/14294/17, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (аналогічна позиція наведена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (пункт 41), від 20.06.2018 у справі № 308/3162/15-ц (пункт 49), від 21.11.2018 у справі № 127/93/17-ц (пункт 50), від 12.12.2018 у справі № 372/51/16-ц (пункт 31.4), від 12.12.2018 у справі № 570/3439/16-ц (пункт 37, 54), від 30.01.2019 у справі № 552/6381/17 (пункт 38), від 13.03.2019 у справі № 757/39920/15-ц (пункт 31), від 27.03.2019 у справі № 520/17304/15-ц (пункт 63)).

Спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно треба розглядати як спір, пов`язаний із порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою зареєстроване речове право на це майно (постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 823/2042/16 (пункт 36)).

Аналогічні висновки містяться і в постанові Верховного Суду від 14.05.2024 у справі №758/38/21, на яку посилається представник позивача у поданому клопотанні.

Зокрема, у вказаній постанові Верховний Суд зазначив, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Водночас встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Отже, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Оскільки ефективним способом захисту прав власника земельної ділянки щодо усунення перешкод у користуванні нею з урахуванням обставин справи є вимога про знесення самочинного будівництва, належним відповідачем за такою вимогою є власник відповідної забудови.

Вирішуючи клопотання представника позивача про зміну процесуального статусу відповідача, суд також враховує, що норми чинного ЦПК України не містять положень, які б передбачали можливість заміни процесуального статусу відповідача на третю особу.

Механізм заміни відповідача у справі визначений статтею 51 ЦПК України, згідно з якою суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Ураховуючи наведене, суд вважає, що клопотання представника позивача про зміну процесуального статусу відповідача є безпідставним та не ґрунтується на нормах закону, у зв`язку з чим у задоволенні такого клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 13, 43, 49, 51, 197, 258-261 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В ИВ :

У задоволенні клопотання представника позивача про зміну процесуального статусу відповідача у цивільній справі за позовом Київської міської ради до ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Козаєвої Наталії Михайлівни про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права приватної власності, звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та приведення її у придатний для використання стан, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Гаражний кооператив «Вікторія», відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Леся БУДЗАН