Справа № 953/4117/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" травня 2025 р. м. Харків

Суддя Київського районного суду м. Харкова Колесник С.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Мохонько Юлія Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно,

Встановив:

До Київського районного суду м.Харкова надійшла позовна заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката Бурдікової М.В. про визнання права власності на спадкове майно.

Вивчивши матеріали справи, суддя приходить до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач заявляє вимогу про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом.

Пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

У п. 9 ч. 1 ст.176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Як слідує зі змісту позовної заяви, позивач просить визнати за нею право власності у порядку спадкування за законом на 1/3 частину квартири по АДРЕСА_1 , при цьому не зазначає ціну позову.

Як вбачається зі змісту долученої да матеріалів справи квитанції, ОСОБА_1 сплатила за подання вказаної позовної судовий збір у розмірі 1211,20 грн, при цьому до позовної заяви не додано документів щодо вартості нерухомого майна.

Позивач в обґрунтування неможливості визначення вартості спірного майна посилається на те, що вона не має правовстановлюючих документів на спірне майно, тому не може замовити його оцінку. Зазначає, що доплатить необхідну суму судового збору після визначення її судом.

Отже позивач перекладає обов`язок визначення вартості майна і відповідно ціни позову на суд.

Суд звертаєувагу позивача, що відповідно до п.16 Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбаченихчастиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно зчастиною п`ятоюстатті 216 ЦК).

Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина другастатті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Отже обов`язок визначення вартості спірного майна при подачі позовної заяви до суду покладається саме на позивача.

Суд роз`яснює, що у разі відсутності правовстановлюючих документів на спірне майно, позивач має можливість визначити вартість спірного майна з урахуванням ринкових цін на аналогічне майно. І тільки у тому разі, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не буде відповідати дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначить суд.

Отже позивачу на підтвердження ціни позову необхідно надати документи про оцінку вартості майна.

Крім того, відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 3 статті177 ЦПК України передбачено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

До позовної заяви додана квитанція від 29.04.2025 про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Законом України «Про судовий збір» передбачені ставки судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01 січня 2025 року становить 3028 гривні.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі, передбаченому частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за вимогу майнового характеру, виходячи з оцінки зазначеної в звіті про оцінку майна.

Окрім того, за змістом ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до п. 24 ППВСУ № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" заінтересованою особою у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття заінтересованою особою є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, відповідачем по вказаній категорії справ можуть бути спадкоємці або орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (Харківська міська рада).

У позовній заяві позивач зазначає, що спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 її тітка ОСОБА_4 не приймала, даних про осіб, які прийняли спадщину у позовній заяві не зазначено, а тому належним відповідачем по справі є також Харківська міська рада.

Відповідності до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заявибез руху.

Керуючись ст. ст. 4, 175-177 ЦПК України, суд

Постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Мохонько Юлія Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Надати позивачу десять днів з дня отримання ними копії ухвали для усунення недоліків вказаних в мотивувальній частині ухвали суду.

У разі не виконання вимог ухвали в установлений судом строк заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення і оскарженню не підлягає.

Суддя С.А.Колесник