Провадження № 2-п/638/59/25
УХВАЛА

Іменем України

30 квітня 2025 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Агапова Р.О.,

за участю секретаря Суслової К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань суду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 01.12.2023 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Харкова із заявою про перегляд заочного рішення, де просить поновити пропущений строк для подання заяви про перегляд заочного рішення та скасувати заочне рішення від 01.12.2023 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заяву обґрунтовує тим, що відповідач була позбавлена можливості виступити у суді, оскільки не була належним чином повідомлена, судових повісток та копію заочного рішення не отримувала. Про ухвалене рішення дізналася з мобільного додатку «Дія», отримавши постанову приватного виконавця 27 лютого 2025 року. Через повномасштабну військову агресію РФ проти України відповідач була вимушена залишити місце свого постійного проживання у м. Ізюм, Харківської області.

Вивчивши підстави клопотання про поновлення процесуального строку, суд дійшов наступного висновку.

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що «вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення від 03.04.2008 у справі «Ponomaryov v. Ukraine», п.41)»;

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення від 29.10.2015 у справі «Ustimeтko v. Ukraine», п.46)».

Отже, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушеннямст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободщодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що заочне рішення Шевченківського районного суду м. Харкова від 01.12.2023 було отримане відповідачем через підсистему «Електронний суд» 06 грудня 2023 року, що підтверджується матеріалами справи.

Відтак, останнім днем для подачі заяви про перегляд заочного рішення є 05.01.2024, однак заявник звернулася до суду лише 14.03.2025.

Заявник стверджує, що їй стало відомо про наявність рішення застосунку «Дія», проте не вказує коли саме.

Крім того, відповідач вказала, що з липня 2023 року перебувала на території України, отже не була позбавлена можливості ознайомитися з матеріалами справи в електронному виді, та брати участь у розгляді справи в режимі відео-конференції, судові повстки були також отримані нею через підсистему «Електронний суд».

Будь яких інших доводів поважності пропуску строку для подачі заяви заявником не наведено.

Надаючи оцінку доводам наведеним в клопотанні про поновлення строку, суд дійшов висновку про відсутність поважності причин такого пропуску.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Наслідком пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення за умови відсутності поважних причин для його поновлення є залишення такої заяви без розгляду на підставі ч.2 ст.126 ЦПК України, а не залишення її без задоволення.

Такий висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 червня 2024 року у справі № 756/11081/20 (провадження № 14-25цс24) .

За таких обставин, слід прийти до висновку про залишення клопотання відповідача ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного без задоволення, а заяву про перегляд заочного рішення без розгляду.

Керуючись ст. ст. 126 ЦПК України, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Харкова від 01 грудня 2023 року по справі за позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості- відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 01.12.2023 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Р.О. Агапов