РІШЕННЯ

Іменем України

( заочне)

Справа № 285/6212/24

провадження у справі № 2/0285/312/25

02 травня 2025 року м. Звягель

Звягельський міськрайонний суд Житомирської області

в складі: головуючої судді Михайловської А.В.

за участі секретаря судового засідання Валінкевич І.І.,

сторони та учасники у справі:

позивач ОСОБА_1 , представник ОСОБА_2 ,

відповідач ОСОБА_3 ,

відповідач ОСОБА_4 ,

розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання права власності у порядку спадкування, -

установив :

12.12.2024 представник позивача подала до суду позовну заявку, в якій просила постановити рішення суду, яким визнати за позивачем ОСОБА_1 право власності на 37,25 м. кв, 40/100 часток житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_5 та батька ОСОБА_6 .

В обґрунтування позову вказала, що за життя ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 отримала у дар 48/100 частин житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . 24.02.1997 ОСОБА_5 подарувала 24/100 частини вказаного будинку своєму чоловікові ОСОБА_6 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 (батько позивача) помер, у звязку з чим ОСОБА_5 звернулася до нотаріуса про прийняття спадщини за законом після смерті чоловіка на 1/3 частку від 24/100 частин житлового будинку. Однак, 30.06.2022 приватним нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, оскільки остання має право лише на 1/4 частку від спадкового майна, так як на момент смерті ОСОБА_6 з ним були зареєстровані: дружина ОСОБА_5 , син ОСОБА_4 , син ОСОБА_1 та дочка ОСОБА_3 . Вважає, що права позивача порушені оскільки відповідач ОСОБА_3 постійно не проживала з спадкодавцем на час відкриття спадщини, зокрема, їх батьком ОСОБА_6 , а тому, на думку представника позивача, остання спадщину після смерті батька не прийняла. Також вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_5 (матір позивача у справі), у зв`язку з чим позивач звернувся із заявою про прийняття спадщини після її смерті, так як, на переконання представника позивача він є єдиним спадкоємцем першої черги, який спадщину прийняв. 02.08.2023 приватним нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, оскільки на момент смерті ОСОБА_5 з нею були зареєстровані: син ОСОБА_4 , син ОСОБА_1 та дочка ОСОБА_3 , які фактично прийняли спадщину по 1/3 частці кожний. На переконання представника позивача відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 спадщину після смерті матері ОСОБА_5 не прийняли, у зв`язку з чим, вважає єдиним її спадкоємцем позивача ОСОБА_1 . Тому представник позивача подала до суду даний позов.

16.12.2024 відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити у порядку загального позовного провадження, визначено дату та час підготовчого судового засідання.

27.02.2024 закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті, визначено резервну дату розгляду справи.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, які просила задовольнити.

Відповідачі у судове засідання повторно не зявилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися поштою, про причини неявки суд не повідомили, відзиву на позов від яких до суду не надходило.

27.02.2024 судом постановлено протокольну ухвалу про заочний розгляд справи.

З`ясувавши обставини справи, дослідивши докази, якими вони підтверджуються, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_6 (батько позивача у справі).

28.06.2022 ОСОБА_5 (мати позивача у справі) подала до приватного нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_6 на 1/3 частку від 24/100 житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

30.06.2022 приватний нотаріус Мякотіна Н.Ф. Новоград-Волинського районного нотаріального округу Житомирської області винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, зокрема, у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті чоловіка ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на 1/3 частку спадкового майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . У даній постанові нотаріусом встановлено, що спадкоємцями ОСОБА_6 є його дружина ОСОБА_5 , син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , які фактично прийняли спадщину у рівних частках (по 1/4 кожний), але не оформили своїх спадкових прав.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_5 .

02.08.2023 представник подала до приватного нотаріуса в інтересах позивача ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 на 24/100 житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

02.08.2023 приватний нотаріус Новоград-Волинського районного нотаріального округу Житомирської області Мякотіна Н.Ф. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, зокрема, у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 на 24/100 житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . У даній постанові нотаріусом встановлено, що спадкоємцями ОСОБА_5 є син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , які фактично прийняли спадщину у рівних частках (по 1/3 кожний).

Під час надання правової оцінки даним правовідносинам, суд керується наступним.

Відповідно до статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Однією з таких підстав, відповідно до статті 1217 ЦК України, є спадкування майна за законом.

Згідно статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Із частини 1 статті 1222 ЦК України вбачається, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно частини 1 статті 1258 ЦПК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

За частиною 1 статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частинами 3 та 5 статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частин 1 3 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

З огляду на зміст вище зазначених норм права суд приходить до переконання, що заявлені вимоги є безпідставними та такими, що задоволенню не підлягають.

Так, із інформаційної довідки від 07.02.2022 № 255 вбачається, що на момент смерті ОСОБА_6 , разом з ним були зареєстровані: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (дружина померлого), ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (позивач у справі), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (відповідач у справі), та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (відповідач у справі).

Відповідно до інформаційної довідки від 18.04.2023 № 731 на момент смерті ОСОБА_5 , разом з нею були зареєстровані, у тому ж числі: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (позивач у справі), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (відповідач у справі), та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (відповідач у справі).

За таких обставин, у силу частиною 1 статті 1261 та частини 3 статті 1268 ЦК України сторони у справі, зокрема, позивач ОСОБА_1 та відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 прийняли спадщину після смерті батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а за тим після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , у відповідних частках як спадкоємці першої черги.

При цьому, матеріали справи не містять доказів, які б вказували на те, що відповідачі у справі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відмовилися від спадщини після смерті батька та матері у строки, передбачені ст. 1270 ЦК України.

Відтак, заявлені позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Щодо розподілу судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже, у силу ч. 1 ст. 141 ЦПК України, оскільки у задоволенні позовних вимог відмовлено, сплачений судовий збір у справі покладається на позивача.

Керуючись статтями 4, 10, 12, 76-83, 141, 258-259, 264-265, 268, 280-282, 354-355 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Відмовити у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання права власності у порядку спадкування.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційний розгляд справи.

Повне найменування сторін :

позивач ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_2 ),

відповідач ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_1 ),

відповідач ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_1 ).

Суддя А.В.Михайловська