Провадження № 2/761/3192/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого: судді - Притули Н.Г.

при секретарі: Волощенко В.А.,

за участі:

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

07.10.2024 року зазначена позовна заява надійшла до Шевченківського районного суду м.Києва.

В позовній заяві позивач просить:

визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті тітки - ОСОБА_4 .

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла тітка позивача - ОСОБА_4 після смерті якої відкрилась спадщина на нерухоме майно - частку квартири.

Як зазначає позивач, після смерті тітки лише він є спадкоємцем за законом та належить до другої черги спадкоємців.

У зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на квартиру, було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.

А тому для захисту порушеного права позивач звернувся до суду з цим позовом.

17.12.2024 року до суду надійшов відзив відповідача на заявлені вимоги в якому вона просить відмовити в задоволенні заявлених вимог. Відповідач зазначає, що позивач не надав доказів в який спосіб він втратив свідоцтво про право власності на квартиру.

30.12.2024 року до суду надійшла відповідь на відзив в якій представник позивача наполягає на задоволенні заявлених вимог з підстав, викладених в позові.

Заперечення на відповідь на відзив до суду не надходили.

Позивач та його представник в судовому засіданні вимоги позову підтримали та просили його задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, хоча належним чином була повідомлена про час та місце слухання справи, про поважні причини неявки в судове засідання суд не повідомила, відзив на заявлені вимоги до суду не направила.

У відповідності до положень статті 223 ЦПК України суд ухвалив про подальше слухання справи у відсутність відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши в сукупності надані суду докази, вислухавши позивача та його представника, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, та вбачається з копії свідоцтва про смерть, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після її смерті із заявами про прийняття спадщини звернулись:

- ІНФОРМАЦІЯ_7 племінник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 - невістка померлої. Однак рішення Шевченківського районного суду м.Києва від 04.02.2021 року яким було встановлено факт постійного проживання однією сім`єю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 із спадкодавцем ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , останні п`ять років на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 , постановою Київського апеляційного суду від 25.08.2022 року скасоване та заява ОСОБА_3 залишена без розгляду.

Суду не надано доказів, що в подальшому ОСОБА_3 зверталась до суду із позовними вимогами щодо спадкування після померлої ОСОБА_4 .

За заявою спадкоємця Першою київською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа №64598686 (№971/2019 номер справи у нотаріуса).

Як вбачається з листа Київського міського бюро технічної інвентаризації від 09.09.2019 року за №31704, частина квартири АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 25.10.2006 року.

Рішенням Шевченківського районного суду м.Києва від 26.05.2023 року (справа №761/13919/22) встановлено факт родинних відносин: ОСОБА_4 є рідною тіткою ОСОБА_1 , а останній є її рідним племінником.

Рішення набрало законної сили.

Постановою від 26.06.2024 року Губко Ю.В. державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори відмовила ОСОБА_1 у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 тітки ОСОБА_4 , у зв`язку з ненаданням оригіналу документу, який посвідчує право власності спадкодавця на вищезазначену квартиру.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Стаття 1261 ЦК України визначає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Стаття 1262 ЦК України визначає, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини (ч.1 ст.1266 ЦК України).

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1 ст.1266 ЦК України).

Відповідно до ст.1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Положеннями діючого законодавства не передбачено право невістки спадкувати після померлої свекрухи. В той же час, враховуючи що скасоване рішення суду про встановлення факту постійного проживання однією сім`єю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 із спадкодавцем ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , останні п`ять років на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 , тому суд вважає, що ОСОБА_3 не є спадкоємцем померлої ОСОБА_4 .

В судовому засіданні не встановлено будь-яких інших осіб, які згідно закону чи заповіту мають право на отримання спадщини.

Отже, виходячи з викладеного вище та приймаючи до уваги доведеність належності померлій на праві власності 1/2 квартири АДРЕСА_1 , позивач є спадкоємцем за законом та належить до другої черги спадкоємців (за правом представлення після померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 батька, брата померлої), суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та вважає за можливе визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 .

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.328, 1216, 1218, 1261, 1262, 1266, 1297 ЦК України, ст.ст. 76, 77, 81, 263, 265 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 ), третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту рішення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 05 травня 2025 року

Суддя: Н.Г.Притула