Дата документу 16.04.2025Справа № 645/2527/21
Провадження № 2/554/1546/2025
У Х В А Л А

16 квітня 2025 року Октябрський районний суд м.Полтави у складі:

головуючого судді Савченко Л.І.

при секретарі Титаренко Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Полтава цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

в с т а н о в и в :

В провадження Фрунзенського районного суду м.Харкова 16.04.2021 року надійшов позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 26 травня 2021 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 19 жовтня 2021 року провадження по справі зупинено до залучення до участі у справі правонаступника ОСОБА_3 .

Ухвалою судді Октябрського районного суду м.Полтави Андрієнко Г.В. від 22 грудня 2022 року справу прийнято до свого провадження, на підставі розпорядження Верховного Суду № 2/0/9/-22 від 08 березня 2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справи в умовах воєнного стану» та продовжено строк зупинення провадження по справі до вступу у справі правонаступника відповідача ОСОБА_3 , витребувано докази по справі.

Ухвалою судді Октябрського районного суду м.Полтави Савченко Л.І. від 23 січня 2025 року справу прийнято до провадження, на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.01.2025 року, та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою судді Октябрського районного суду м.Полтави Савченко Л.І. від 18 березня 2025 року поновлено провадження по справі.

У судове засідання позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та їхній представник ОСОБА_4 не з`явилися.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

З копії Актового запису про смерть № 8805 від 30 квітня 2021 року складеного Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 (а.с.79) .

Згідно положень ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті, а відтак припиняється і цивільна процесуальна дієздатність.

Відповідно до ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони на будь- якій стадії судового процесу.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом розгляду даної справи є відшкодування позивачу матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Згідно ст. 25 ЦК України, здатність людини мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент її смерті.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Підставою процесуального правонаступництва є наступництво в матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони, зокрема, внаслідок смерті, зі спірних чи встановлених судом правовідносин майнового характеру. При процесуальному правонаступництві всі процесуальні дії, виконані попередником, є обов`язковими для правонаступника.

У відповідності до правової позиції, викладеної у Постанові Верховного Суду від 20.03.2018 по справі № 910/1972/17, за загальним визначенням правонаступництво - це перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого. Правонаступництво може бути універсальним або частковим (сингулярним). За універсального правонаступництва до правонаступника (фізичної або юридичної особи) переходять усі права і обов`язки того суб`єкта, якому вони належали раніше. За часткового (сингулярного) правонаступництва від одного до іншого суб`єкта переходять лише окремі права і обов`язки. Правонаступництво є самостійною підставою заміни кредитора у зобов`язанні. Правонаступництво слід розглядати як певний юридичний механізм похідного правонабуття, за яким до правонаступника переходять суб`єктивні права та обов`язки попередника.

Відповідно до частини третьої статті 1230 ЦК України до спадкоємця переходить право на відшкодування моральної шкоди, яке було присуджено судом спадкодавцеві за його життя.

В цивілістичній доктрині під моральною шкодою розуміються фізичні та душевні страждання, завдані фізичній особі неправомірними рішеннями діями чи бездіяльністю, якими порушуються її особисті немайнові блага або посягають на належне фізичній особі майно, а також приниження честі, гідності та ділової репутації фізичної особи.

По своїй суті право на компенсацію моральної шкоди є особистим, оскільки внаслідок заподіяння моральної шкоди відбувається негативний вплив на особисті немайнові блага фізичної особи.

Саме тому у частині третій статті 1230 ЦК передбачено правило, що спадкується право на відшкодування моральної шкоди, яке було присуджено судом спадкодавцеві за його життя. У випадку якщо спадкодавець звернувся до суду з вимогою про компенсацію моральної шкоди й помер на стадії розгляду справи не допускається процесуальне правонаступництво за вимогою про компенсацію моральної шкоди.

Виходячи з наведеного, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Суд, вирішуючи питання стосовно того, чи допускають спірні відносини правонаступництво, керується зокрема положеннями ст. 1219 ЦК України, згідно з якою не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема особисті немайнові права, а також права та обов`язки особи як кредитора або боржника, які випливають із зобов`язання, що пов`язане з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

На підставі правової позиції викладеної в Постанові Верховного Суду від 13.07.2022 року у справі №753/15095/17, право на компенсацію моральної шкоди, що не була присуджена за життя особи, не спадкується, а тому у випадку смерті особи до ухвалення рішення про компенсацію моральної шкоди матеріального та процесуального правонаступництва за такою вимогою не відбувається.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що у даному випадку правові відносини у даному спорі , що виник між позивачами та відповідачем ОСОБА_3 , яка померла, не допускають правонаступництва, оскільки за життя відповідач не набула обов`язку щодо відшкодування матеріальної та моральної шкоди, внаслідок залиття квартири.

Відповідно до положення п.7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи, що була однією з сторін у справі, якщо спірні відносини не допускають правонаступництво.

Таким чином, суд вважає необхідним закрити провадження у справі .

Керуючись ст.ст. 25,55, 255 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири закрити у зв`язку зі смертю відповідача, на підставі п.7 ч.1 ст. 255 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Суддя Л.І.Савченко