Справа № 149/1257/24
Провадження № 22-ц/801/736/2025
№ 22-ц/801/737/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції Робак М. В.
Доповідач:Сало Т. Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2025 рокуСправа № 149/1257/24м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Сала Т.Б., суддів Панасюка О.С., Шемети Т.М., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 21 травня 2024 року та додаткове рішення Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області 05 червня 2024 року, ухвалені суддею Робак М.В. в м.Хмільнику, в цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Брайт Інвестмент» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості,

встановив:

У квітні 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Брайт Інвестмент» (далі ТОВ «Брайт Інвестмент») звернулося до суду із вказаним позовом, в якому просило стягнути з ОСОБА_1 на його користь заборгованість за заявою анкетою про надання банківських посмлуг АТ «ОТП Банк» №_CARD від 31 березня 2019 року 79 253,41 грн, що складається із заборгованості: за тілом кредиту 44 350 грн; за відсотками 34 903,41 грн.

В обґрунтування позову ТОВ «Брайт Інвестмент» зазначило, що 31 березня 2019 року між Акціонерним товариством «ОТП Банк» (далі АТ «ОТП Банк») та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір №, відповідно до п. 1.1 якого відповідач отримав кредит на придбання товару. Даний договір є змішаним, оскільки в ньому містяться елементи різних договорів і позичальнику надано декілька різних послуг - кредитування та видача і обслуговування картки.

Пунктом 2 Договору визначено умови укладання заяви-анкети про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» №_CARD від 31 березня 2019 року, що є невід`ємною частиною договору про видачу та обслуговування міжнародних платіжних пластикових карток та усіх додатків до нього, невід`ємною частиною якого є Тарифи Банку, Паспорт споживчого кредиту. На підставі анкети-заяви банк відкрив поточний (картковий) рахунок та надав електронний платіжний засіб, про що міститься підпис позичальника.

За користування кредитом банк нараховує проценти. На дату укладення заяви-анкети, розмір процентної ставки становить 5%, а впродовж пільгового періоду 0,01%.

24 березня 2023 року між АТ «ОТП БАНК» та ТОВ «Брайт Інвестмент» було укладено нотаріально посвідчений договір факторингу, відповідно до умов якого позивач прийняв право грошової вимоги і став кредитором за кредитними договорами, укладеними між банком та боржниками в розмірі портфеля заборгованості, зазначених у реєстрі боржників (Додаток №1 до Договору), зокрема і до ОСОБА_1

АТ «ОТП Банк» свої зобов`язання за умовами договору виконало в повному обсязі. Відповідачем кредитні кошти отримані та деякий час ним здійснювалось погашення кредиту. Останній платіж було внесено відповідачем 24 травня 2021 року.

Заочним рішенням Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 21 травня 2024 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Брайт Інвестмент» заборгованість за Заявою-анкетою про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» № _CARD від 31.03.2019, у розмірі 79 253 (сімдесят дев`ять тисяч двісті п`ятдесят три) грн 41 коп., що складається з : заборгованості по тілу кредиту - 44350, 00 грн., заборгованості по відсотках - 34903, 41 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Брайт Інвестмент» судовий збір в розмірі 3028, 00 грн.

Додатковим рішенням Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області 05 червня 2024 року заяву ТОВ «Брайт Інвестмент» задоволено та ухвалено у справі додаткове рішення.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Брайт Інвестмент» 7 000 грн судових витрат на професійну правничу допомогу.

Ухвалою Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 10 вересня 2024 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишено без задоволення.

Не погодившись із вказаними судовими рішеннями, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати заочне рішення Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 21 травня 2024 з додатковим рішенням від 05 червня 2024 року у повному обсязі та залишити позовну заяву без розгляду.

У скарзі зазначає, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у перегляді заочного рішення, неправильно оцінивши аргументи відповідача. Позовна заява підписана, як зазначено, директором ТОВ «Брайт Інвестмент» Кириченко О.М., проте усі додатки до позовної заяви завірено абсолютно відмінним підписом від підпису на позовній заяві. Розбіжність видно без спеціальних на те знань. Підпис ОСОБА_2 на договорі факторингу абсолютно відрізняється і від підпису ОСОБА_2 на позові, і від підпису на усіх штампах завірення додатків. Оскільки договір факторингу посвідчено нотаріально, підпис ОСОБА_2 саме на ньому можна вважати оригінальним. У заяві про перегляд було висловлено обґрунтоване припущення, що позовна заява та інші додані до неї документи підписані іншими особами. Підписання позовної заяви не ОСОБА_2 є підставою для постановлення ухвали про залишення заяви без руху після відкриття провадження у справі в порядку ч. 11 ст. 187 ЦПК України. У заяві про перегляд заочного рішення було аргументовано позицію, що до встановлення особи, яка підписала та завірила документи позову від імені позивача і несе відповідальність за їх достовірність надавати заперечення по суті позовних вимог для відповідача є передчасним, оскільки є підстави для залишення позовної заяви без руху, а у випадку не усунення недоліків залишення позову без розгляду в порядку ч. 13 ст. 187 ЦПК України. Суд міг пересвідчитися, що позов підписаний ОСОБА_2 , визнавши її явку обов`язковою. Що стосується додаткового рішення суду, то позивачем не було зроблено заяви про подання доказів на підтвердження витрат на правничу допомогу протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду. Тому усі подані представником позивача документи мають бути залишені без розгляду і у стягненні заявлених витрат на професійну правничу допомогу має бути відмовлено. Також варто звернути увагу на тому, що ордер не містить таких обов`язкових реквізитів, як підпис керівника адвокатського бюро та печатки юридичної особи. Позовна заява та заява про розгляд справи без участі підписані та подані безпосередньо директором ТОВ «Брайт Інвестмент» Кириченко О.М. і доказів того, що адвокат реально надав допомогу позивачу немає.

У поданому на апеляційну скаргу відзиві ТОВ «Брайт Інвестмент» просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а заочне рішення суду від 21 травня 2024 року у даній справі залишити без змін.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно положень ч. 1 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи вищенаведені норми, дана справа розглядається судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.

Апеляційний суд, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги дійшов до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 31.03.2019 між АТ «ОТП Банк» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № . Та відповідно до п.2 даного Договору ОСОБА_1 уклав Заяву-анкету про надання банківських послуг № _CARD від 31.03.2019, в якому наявний підпис ОСОБА_1 (копія на а.с.12).

Відповідачем було підписано паспорт споживчого кредиту до Договору, з якого вбачається інформація щодо реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту споживача, в якому теж наявний підпис ОСОБА_1 (копія на а.с 13).

Відповідачем була отримана емітована картка, що підтверджується його підписом на розписці (копія на а.с 48).

Відповідно до розрахунку заборгованості за договором №_ CARD від 31.03.2019, станом на 24.03.2023 заборгованість ОСОБА_1 становить 79 253,41 грн (копія на а.с. 14-32).

24.03.2023 між АТ «ОТП Банк» та ТОВ «Брайт Інвестмент» було укладено Договір факторингу № 24/03/23, відповідно до умов якого позивач прийняв право грошової вимоги і став кредитором за кредитними договорами, укладеними між банком та боржником в розмірі Портфеля заборгованості, зазначених у Реєстрі боржників, зокрема за Заявою-анкетою про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» № _CARD від 31.03.2019 укладеним між АТ «ОТП Банк» та ОСОБА_3 (копія на а.с. 5-9).

Відповідно до Витягу № 1 до Договору факторингу № 24/03/23 від 24.03.2023, ТОВ «Брайт Інвестмент» набуло право грошової вимоги до відповідача за кредитним договором Заявою-Анкетою про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» № _CARD від 31.03.2019 у сумі 79253,41 грн, що складається з: 44 350 грн заборгованість по тілу кредиту, 34 903,41 грн - заборгованість по відсоткам (копія на а.с.10).

29.02.2024 позивачем було направлено вимогу про погашення кредитної заборгованості (копія на а.с. 49-53).

Оскільки ОСОБА_1 свої зобов`язання за кредитним договором щодо повернення коштів та сплати процентів не виконав, ТОВ «Брайт Інвестмент», як новий кредитор, звернулося до суду з даними позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором.

За змістом статей 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Частиною першою статті 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

У відповідності до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

За змістом ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконання з настанням цієї події.

Таким чином, відповідач зобов`язаний виконувати умови кредитних договорів у відповідності до їх умов та вимог законодавства.

У частині першої статті 512 ЦК України зазначено, що кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).

Положеннями статей 1077, 1078 ЦК України визначено, що за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти у розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника).

Предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога).

Згідно зі статтею 1081 ЦК України, клієнт відповідає перед фактором за дійсність грошової вимоги, право якої відступається, якщо інше не встановлено договором факторингу.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказування не може грунтуватись на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України), обґрунтування вимог учасників справи та обставин, які мають значення для справи, повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів (ст. 76-79 ЦПК України).

Суд першої інстанції, дослідивши наявні у матеріалах справи докази встановив, що АТ «ОТП Банк» виконало свої зобов`язання в повному обсязі, надавши кредитні кошти відповідачу, який у порушення умов кредитного договору у встановлені у договорі строки кошти не повернув, що призвело до виникнення заборгованості на загальну суму 79 253, 41 грн. Оскільки ТОВ «Брайт Інвестмент», набувши статусу нового кредитора, отримало право пред`явлення вимоги до ОСОБА_1 про погашення наявної в нього заборгованості за вказаним договором, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

У ч. 1 ст. 367 ЦПК України зазначено, що суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

ОСОБА_1 , звертаючись із апеляційної скаргою, не спростовує висновки суду першої інстанції в частині укладення 31 березня 2019 року з АТ «ОТП Банк» кредитного договору №, наявності у нього заборгованості за вказаним договором та відступлення права вимоги за цим договором до нового кредитора позивача ТОВ «Брайт Інвестмент».

Скаржник вважає, що надавати заперечення по суті позовних вимог є передчасним, оскільки існують підстави для постановлення позовної заяви без руху в порядку ч. 11 ст. 187 ЦПК України, так як позовна заява і додані до неї документи підписані не ОСОБА_2 .. Якщо позивачем не будуть усунуті недоліки позовної заяви, наявні підстави для залишення позову без розгляду на підставі ч. 13 ст. 187 ЦПК України.

Вказана позиція ОСОБА_1 не заслуговує на увагу з огляду на наступне.

Встановлено, що 10 квітня 2024 року ТОВ «Брайт Інвестмент» звернулося до суду із вказаним позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Позовна заява від імені ТОВ «Брайт Інвестмент» підписана ОСОБА_2 - директором товариства.

ОСОБА_1 , будучи повідомленим про розгляд справи 21 травня 2024 року, у судове засідання не з`явився, у зв`язку з чим судом у відповідності до положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України ухвалено проводити заочний розгляд справи.

Відповідач звертався із заявою про перегляд заочного рішення, яка ухвалою Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 10 вересня 2024 року залишена судом без задоволення.

У зв`язку із залишенням заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення без задоволення у нього виникло право на оскарження заочного рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , у разі незгоди з мотивами рішення суду, у відповідності до п. 5, 6 ч. 2 ст. 356 ЦПК України повинен був зазначити: - в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення суду (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо); нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

Однак, апеляційна скарга не містить доводів на спростування висновків суду першої інстанції.

Положення статті 187 ЦПК України (щодо залишення позову без руху після відкриття провадження у справі та залишення позову без розгляду у зв`язку з не усуненням цих недоліків) не можуть бути застосовані на стадії апеляційного перегляду, вказані дії (залишення позову без руху після відкриття провадження у справі та залишення позову без розгляду з підстав не усунення таких недоліків) можуть бути вчинені судом до моменту ухвалення рішення у справі.

Різне відтворення підписів представника ТОВ «Брайт Інвестмент» як на позовній заяві, так і доданих до неї документах, про що стверджує апелянт, само по собі не свідчить про їх підробку.

Апеляційний суд бере до уваги, що у відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «Брайт Інвестмент», поданого його представником Кириченко О.М. через систему електронний суд (а також в запереченнях на клопотання ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення) остання визнала факт підпису усіх поданих документів нею особисто, як представником юридичної особи.

Не дивлячись не те, що Кириченко О.М. не брала безпосередню участь в судовому засіданні в суді першої інстанції для підтвердження вказаної обставини, апеляційний суд виходить з того, що електронним кабінетом, яким скористалася Кириченко О.М. для подання заперечень щодо заяви про перегляд заочного рішення та відзиву на апеляційну скаргу, є персональний кабінет у підсистемі (модулі) ЄСІТС, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів ЄСІТС або її окремих підсистем (модулів).

При цьому, електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу (підпункт 5.4-1 пункту 5 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21).

Отже ОСОБА_2 , як директор ТОВ «Брайт Інвестмент», підтвердила факт підписання позивачем юридичною особою позову та додатків до позову. Апелянт не довів, що ОСОБА_2 перевищила свої повноваження, як представник, та що не було схвалено її дій засновником (власником) товариства.

Крім цього апелянт, стверджуючи про сумніви у підписанті, як представнику юридичної особи, фактично виступає в інтересах цієї юридичної особи і це суперечить принципу представництва.

Про перевищення повноважень представника, зокрема, відсутність права на підписання за тих обставин, що ОСОБА_2 підтвердила факт підписання, повинен стверджувати власник товариства, а не боржник цього товариства.

Відтак, доводи апеляційної скарги в цій частині не заслуговують на вагу.

Що стосується додаткового рішення суду, то апеляційний суд виходить з того, що в позовній заяві зазначено, що попередній (орієнтовний) розрахунок суми витрат на професійну правничу допомогу, які позивач поніс та очікує понести, становить 20 000 гривень.

Також на виконання вимог ч. 8 ст. 141 ЦПК України позивачем повідомлено, що ним будуть подані докази щодо розміру понесених витрат на правничу допомогу у строки, передбачені цією нормою.

У ч. 8 ст. 141 ЦПК України зазначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Подаючи позовну заяву, ТОВ «Брайт Інвестмент» зробило заяву про те, що докази на підтвердження розмір витрат на правничу допомогу будуть надані протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.

Рішення Хмільницьким міськрайонним судом Вінницької області ухвалено 21 травня 2024 року, а докази на підтвердження розміру витрат на правничу допомогу подані ТОВ «Брайт Інвестмент» 22 травня 2024 року, тобто протягом визначено законом строку. А відтак підстав залишати вказану заяву без розгляду підстав не має.

Що стосується доводів апеляційної скарги з приводу того, що справа розглядалася в порядку спрощеного судового провадження і судове засідання в ній не проводилося, то вимога ч. 8 ст. 141 ЦПК України щодо строку та порядку подання доказів про розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, застосовується і до справ, що розглядаються у спрощеному провадженні, де судових дебатів немає (постанова Верховного Суду від 16 квітня 2019 року у справі № 817/1889/17).

Відхиляються також твердження скаржника з приводу невідповідності ордеру вимогам закону через відсутність у ньому таких обов`язкових реквізитів, як підпис керівника адвокатського бюро та печатки юридичної особи, оскільки під час дії воєнного стану на території України дозволяється видача адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням ордеру без скріплення його печаткою юридичної особи та без підпису керівника адвокатського об`єднання, адвокатського бюро (пункт 10 Положення про ордер на надання правничої допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року №41 зі змінами).

У вказаній нормі не зазначено, що видача адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням ордеру без скріплення його печаткою юридичної особи та без підпису керівника адвокатського об`єднання, адвокатського бюро можлива лише у випадку наявності обставин, які перешкоджають керівнику підписати ордер. Тобто вказаний пункт застосується безумовно.

Безпідставними є доводи скаржника з приводу відсутності доказів на підтвердження факту ненадання адвокатом правової допомоги позивачу у даній справі, оскільки спростовуються наданими позивачем доказами, які в свою чергу не спростовані відповідачем.

Та обставина, що позовна заява підписана безпосередньо директором товариства не свідчить про те, що вона не складалася адвокатом.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувані рішення - без змін, оскільки вони ухвалені з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381, 382, 384, 389 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Заочне рішення Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 21 травня 2024 року та додаткове рішення Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області 05 червня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Т.Б. Сало

Судді О.С. Панасюк

Т.М. Шемета