ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2025 року

м. Київ

справа № 686/32791/23

провадження № 61-5094св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: головуючого - Крата В. І.,

суддів: Гудими Д. А., Дундар І. О., Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач),Пархоменка П. І.,

учасники справи:

заявник - Головне управління Державної податкової служби у Хмельницькій області,

заінтересовані особи: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк»,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 грудня 2023 року у складі судді Салоїд Н. М. та постанову Хмельницького апеляційного суду від 04 березня 2024 року у складі колегії суддів: П`єнти І. В., Корніюк А. П., Талалай О. І.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст заяви

У грудні 2023 року ГУ ДПС у Хмельницькій області звернулося до суду з заявою про розкриття АТ КБ «ПриватБанк» інформації, яка містить банківську таємницю, особа, щодо якої вимагається розкриття інформації, яка містить банківську таємницю, ? ФОП ОСОБА_2 .

Заява мотивована тим, що відповідно до наказу ГУ ДПС у Хмельницькій області Хмельницького від 13 жовтня 2023 року № 2794-п, 01 листопада 2023 року розпочато документальну планову виїзну перевірку ФОП ОСОБА_1 з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи, з питань правильності нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2022 року, тривалістю 10 робочих днів ? з 01 листопада 2023 року, продовжено на 5 робочих днів з 15 листопада 2023 року.

Відповідно до вимог підпункту 20.1.2 пункту 20.1 статті 20 ПК України платнику податків - ОСОБА_1 01 листопада 2023 року та 06 листопада 2023 року вручено запит про надання копій документів, які необхідно надати для проведення перевірки, а саме: відомостей про заробітну плату, найманих працівників з 01 січня 2017 року по 01 березня 2020 року; залишків кредиторської та/або дебіторської заборгованості з виплати заробітної плати, військового збору та податків на доходи фізичних осіб з заробітної плати станом на 01 січня 2017 року; табелю обліку робочого часу найманих працівників за період з 01 січня 2017 року по 01 березня 2020 року; графіків виконання робіт згідно з трудових договорів; розрахунків компенсації відпускних звільнених працівників у період з 01 січня 2017 року по 01 квітня 2021 року; оригіналів документів про рух коштів на рахунках, відкритих в уповноважених банках та інших фінансових установах (щодо 15-ти рахунків) з відображенням дат та часу платежів, платників, сумами та призначеннями платежу, виписки банків, банківські та касові документи тощо. Однак уповноваженою особою ФОП ОСОБА_1. в усній формі повідомлено, що надати рух коштів щодо рахунків, які були відкриті в АТ КБ «Приватбанк», не може, оскільки такі рахунки були закриті в 2019 року.

Згідно з актом від 09 листопада 2023 року № 506/22-01-24-06/ НОМЕР_1 під час проведення документальної позапланової перевірки вказані документи платником податків ні в паперовій, ні в електронній формі не надані.

Відповідно до інформаційних даних АІС «Податковий блок» ДФС України щодо рахунків ФОП ОСОБА_1 , зокрема: номер рахунку НОМЕР_2 , який відкрито 11 грудня 2002 року та закрито 29 липня 2019 року; номер рахунка НОМЕР_3 , який відкрито 11 грудня 2002 року та закрито 25 січня 2019 року .

З метою недопущення ухилення від сплати податків та зважаючи на необхідність проведення документальної позапланової перевірки, а також приймаючи до уваги те, що для проведення вказаної перевірки необхідна інформація про обіг та обсяг коштів на рахунках ФОП ОСОБА_1 в банку, тоді як платник податків не надав таких документів для перевірки, існує об`єктивна потреба в розкритті банківської таємниці про обіг та обсяг коштів на рахунках ФОП ОСОБА_1

ГУ ДПС у Хмельницькій області просило суд зобов`язати АТ КБ «Приватбанк» в особі Хмельницької філії АТ КБ «Приватбанк» надати інформацію про обсяг та обіг коштів з зазначенням контрагентів, з якими проводились господарські операції (назви та коду ЄДРПОУ контрагентів, дати та призначення платежів) ФОП ОСОБА_1 за банківськими рахунками № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 за період з 01 січня 2017 року по 25 січня 2019 року.

Короткий зміст судових рішень

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 грудня 2023 року, залишеним без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 04 березня 2024 року, у задоволенні заяви відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що звертаючись до суду із заявою, ГУ ДПС у Хмельницькій області не обґрунтувало необхідності розкриття інформації, що містить банківську таємницю щодо ФОП ОСОБА_1 . Крім того, строк проведення документальної позапланової виїзної перевірки діяльності ФОП ОСОБА_1 встановлено у 10 днів з 01 листопада 2023 та продовжений терміном ще на 5 робочих днів, тобто станом на день звернення до суду термін проведення перевірки закінчився.

Заявником не надано суду доказів звернення до АТ КБ «ПриватБанк» з запитом про надання інформації про обсяг та обіг коштів з зазначенням контрагентів, з якими проводились господарські операції, назви та коду ЄДРПОУ контрагентів, дати та призначення платежів ФОП ОСОБА_1 з 01 січня 2017 року по 29 липня 2020 року на рахунках № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , а також відмови банку надати запитувану інформацію.

Таким чином, об`єктивні підстави для задоволення заяви ГУ ДПС у Хмельницькій області про розкриття банківської таємниці відсутні.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що звернення з заявою про розкриття інформації, що містить банківську таємницю, обумовлене неможливістю отримання від ФОП ОСОБА_1 документів щодо руху коштів по рахунках. В той же час, з матеріалів справи вбачається, що заявник продовжував строк планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_1 з 15 листопада 2023 року на 5 днів і доказів неможливості отримання в подальшому вказаної інформації від ФОП ОСОБА_1 чи неможливості проведення такої перевірки через ненадання ним документів про рух коштів по рахунках № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 АТ КБ «Приватбанк» заявник не надав. Таким чином, установивши, що ГУ ДПС у Хмельницькій області не надало доказів неможливості вчинення дій відповідно до способів реагування, передбачених законом, а також не довело існування обставин, за яких перевірка є неможливими або є інша об`єктивна потреба в розкритті такої таємниці, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення заяви.

Помилковим є посилання в рішенні суду на те, що строк проведення перевірки на час звернення до суду з заявою закінчився і заявник не надав доказів звернення до АТ КБ «ПриватБанк» за отриманням інформації про обсяг та обіг коштів, однак це не призвело до неправильного вирішення справи по суті.

Аргументи учасників справи

02 квітня 2024 року ГУ ДПС у Хмельницькій області подало до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просило оскаржені судові рішення скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення заяви.

Касаційну скаргу мотивовано тим, що суд апеляційної інстанції зробив необґрунтований висновок про правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, та помилково вважав, що заявником, як контролюючим органом, не обґрунтовано необхідність розкриття інформації, що містить банківську таємницю. Вказані висновки суперечать підпункту 20.1.5 пункту 20.1 статті 20, підпункту 73.3, 73.4 статті 73 ПК України, якими встановлено право контролюючого органу на отримання від платників податків та банків інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань та її документального підтвердження. Це є окремим правом контролюючого органу, так як у підпункті 20.1.4. пункту 20.1 статті 20 ПК України закріплене право проводити перевірки платників податків. Суд апеляційної інстанції неправильно застосував вказані норми матеріального права і саме щодо цих норм права відсутній висновок Верховного Суду, в тому числі в контексті об`єктивної потреби у розкритті банківської таємниці, яка може бути і не пов`язана з проведенням перевірки податковим органом.

Крім того, відповідно до пункту 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в цивільних справах про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб» № 10 від 30 вересня 2011 року розкриття банківської таємниці можливе в разі доведення органом державної податкової служби обставин, за яких проведення перевірки є неможливими або є інша об`єктивна потреба в розкритті такої таємниці. Вказане положення не пов`язує наявність підстав для розкриття банківської таємниці за зверненням контролюючого органу лише виключно з проведенням перевірки.

На виконання функцій та відповідних повноважень контролюючого органу, а також з метою недопущення ухилення від сплати податків, ГУ ДПС у Хмельницькій області звернулося до суду із зазначеною заявою про розкриття банком інформації, що містить банківську таємницю. Адже, зважаючи на обставини справи, зокрема, на необхідність проведення документальної позапланової перевірки, в ході якої необхідно встановити своєчасність, достовірність, повноту нарахування і сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), додержання валютного законодавства та достовірно і повно з`ясувати наявність або відсутність порушень податкового законодавства, виникла об`єктивна потреба в розкритті банківської таємниці про обіг та обсяг коштів на банківських рахунках ФОП ОСОБА_1 . Однак суди не надали належної оцінки цим обставинам справи.

Заява ГУ ДПС у Хмельницькій області містить чітко окреслені обставини, у зв`язку з якими виникла об`єктивна потреба у розкритті банківської таємниці щодо руху коштів по банківських рахунках ФОП ОСОБА_1 , обґрунтування з посиланням на правові норми необхідності розкриття, меж та мети використання вказаної інформації.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 24 квітня 2024 року відкрито касаційне провадження у справі.

В ухвалі зазначено, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підставу, передбачену пунктом 3 частини другої статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження (відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах).

Ухвалою Верховного Суду від 09 квітня 2025 року справу призначено до судового розгляду.

Фактичні обставини справи

Наказом ГУ ДПС у Хмельницькій області від 13 жовтня 2023 року № 2794-п вирішено провести документальну планову виїзну перевірку ФОП ОСОБА_1 з 01 листопада 2023 року тривалістю 10 робочих днів з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи, за період з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2022 року з метою правильності нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

13 жовтня 2023 року надано головному державному інспектору відділу позапланових перевірок оподаткування фізичних осіб управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Хмельницькій області Олександру Сураєву направлення на перевірку № 5360.

01 листопада 2023 року та 06 листопада 2023 року представник ОСОБА_1 ? ОСОБА_3 отримала запити управління щодо надання документів, необхідних для здійснення перевірки.

09 листопада 2023 року представниками ГУ ДПС у Хмельницькій області складено акт № 506/22-01-24-06/ НОМЕР_1 про те, що під час проведення документальної планової перевірки документи щодо: відомостей на виплату заробітної плати найманих працівників за період з 01 січня 2017 року по 01 березня 2020 року; залишків дебіторської та/або кредиторської заборгованості з виплати заробітної плати, військового збору та податку на доходи фізичних осіб з заробітної плати станом на 01 січня 2017 року; табелів обліку робочого часу найманих працівників за період з 01 січня 2017 року по 01 березня 2020 року; графіків виконання робіт згідно з трудовими договорами; розрахунків компенсації відпускних звільнених працівників в період з 01 січня 2017 року по 01 квітня 2021 року; оригіналів документів про рух коштів за рахунками, відкритими в уповноважених банках та інших фінансових установах (щодо 15-ти рахунків) з відображенням дат та часу платежів, платників, сумами та призначенням платежу, виписки банків, банківські та касові документи, ? платником ні в паперовій, ні в електронній формі не надані.

Наказом ГУ ДПС у Хмельницькій області від 13 листопада 2023 року №3111-П, продовжено тривалість проведення перевірки ФОП ОСОБА_1 на 5 робочих днів з 15 листопада 2023 року та надано відповідне направлення інспекторам.

Позиція Верховного Суду

Банк гарантує таємницю банківського рахунка, операцій за рахунком і відомостей про клієнта; відомості про операції та рахунки можуть бути надані тільки самим клієнтам або їхнім представникам. Іншим особам, у тому числі органам державної влади, їхнім посадовим і службовим особам, такі відомості можуть бути надані виключно у випадках та в порядку, встановлених Законом про банки і банківську діяльність (частина перша статті 1076 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 60 Закону України «Про банки і банківську діяльність» інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним або стала відомою третім особам при наданні послуг банку або виконанні функцій, визначених законом, а також визначена у цій статті інформація про банк є банківською таємницею.

Банківською таємницею, зокрема, є відомості про банківські рахунки клієнтів, у тому числі кореспондентські рахунки банків у Національному банку України, інформація про операції, проведені на користь чи за дорученням клієнта, вчинені ним правочини (частина друга статті 60 Закону України «Про банки і банківську діяльність»).

За змістом статті 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» інформація щодо юридичних та фізичних осіб, яка містить банківську таємницю, розкривається банками на письмовий запит або з письмового дозволу відповідної юридичної чи фізичної особи, або за рішенням суду. В окремих, визначених законом випадках і межах, така інформація розкривається без рішення суду. Коло суб`єктів, які мають право вимагати безпосередньо від банку розкриття інформації, яка містить банківську таємницю, та обсяг інформації з урахуванням виконуваних ними функцій, визначається статтею 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність».

Зокрема, відповідно до пункту 4 частини першої статті 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» така інформація без рішення суду розкривається центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику на його запит щодо: наявності банківських рахунків/електронних гаманців; у випадках та в обсязі, визначених Угодою між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки для поліпшення виконання податкових правил й застосування положень Закону США "Про податкові вимоги до іноземних рахунків" (FATCA) та іншими міжнародними договорами, що містять положення про обмін інформацією для податкових цілей, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або укладеними на їх підставі міжвідомчими договорами; дотримання резидентами встановлених Національним банком України граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів; операцій за рахунками електронних резидентів (е-резидентів); відповідно до статті 44-1 Податкового кодексу України; у випадках, встановлених підпунктами 6-8підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 Податкового кодексу України; у випадках та в обсязі, визначених статтею 39-3 Податкового кодексу України.

Відповідно до підпункту 20.1.5 пункту 20.1 статті 20 ПК України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) контролюючі органи мають право отримувати безоплатно від платників податків, а також від Національного банку України, банків, інших фінансових установ, небанківських надавачів платіжних послуг, емітентів електронних грошей довідки у порядку та на підставах, визначених цим Кодексом, з урахуванням законів, що визначають порядок розкриття зазначеними особами інформації, що містить банківську таємницю, таємницю надавача платіжних послуг, а на підставі рішення суду - інформацію про обсяг та обіг коштів/електронних грошей на рахунках у банку/небанківському надавачу платіжних послуг, електронних гаманцях, у тому числі про ненадходження в установлені строки валютної виручки від суб`єктів господарювання, інформацію про договори боржника про зберігання цінностей або надання боржнику в майновий найм (оренду) індивідуального банківського сейфа, що охороняється банком.

Контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження. Інформація про наявність та рух коштів/електронних грошей на рахунках/електронних гаманцях платника податків надається в обсягах більших, ніж передбачено пунктом 73.3цієї статті, банками, іншими фінансовими установами, небанківськими надавачами платіжних послуг, емітентами електронних грошей контролюючим органам за рішенням суду. Для отримання такої інформації контролюючий орган звертається до суду (пункти 73.3, 73.4 статті 73 ПК України).

У пункті 11 частини другої статті 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб.

Порядок розгляд судом справ про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб, врегульований у Главі 12ЦПК України.

У пунктах 4 та 5 частини першої статті 348 ЦПК України передбачено, що у заяві до суду про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичної або фізичної особи має бути зазначено: обґрунтування необхідності та обставини, за яких вимагається розкрити інформацію, що містить банківську таємницю, щодо особи, із зазначенням положень законів, які надають відповідні повноваження, або прав та інтересів, які порушено; обсяги (межі розкриття) інформації, яка містить банківську таємницю, щодо особи та мету її використання.

Згідно з частиною другою статті 350 ЦПК України якщо під час судового розгляду буде встановлено, що заявник вимагає розкрити інформацію, яка містить банківську таємницю, щодо юридичної або фізичної особи без підстав і повноважень, визначених законом, то суд ухвалює рішення про відмову в задоволенні заяви.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 квітня 2019 року у справі № 761/43384/16-ц вказано, що «на вимогу відповідних уповноважених державних органів банк вправі надати інформацію, яка містить банківську таємницю, у межах і обсягах, визначених цим та іншими законами, тобто банки надають обмежену законом інформацію. Підставою для розкриття інформації, яка містить банківську таємницю, є необхідність провести перевірку своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів до державного бюджету суб`єктом господарської діяльності. При цьому своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплата податків та зборів (обов`язкових платежів) здійснюється шляхом проведення органами державної податкової служби планових і позапланових виїзних перевірок, підстави та порядок яких визначені законом. Саме по собі неподання в установлений строк податкової декларації або їх розрахунків, необхідність перевірки достовірності, повноти нарахування та сплати усіх передбачених ПК України податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства тощо є підставою для ініціювання органами державної податкової служби перевірок згідно з процедурою, визначеною главою 8 ПК України. В цьому випадку розкриття банківської таємниці можливе в разі доведення органом державної податкової служби обставин, за яких перевірки є неможливими або є інша об`єктивна потреба в розкритті такої таємниці».

Аналогічний висновок зроблений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 червня 2024 року в справі № 758/7617/23.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 лютого 2025 року у справі № 757/26570/23 (провадження № 61-14889св24) зазначено, що «суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, виходив із того, що ГУ ДПС у Запорізькій області вчинило визначені законом дії для проведення документальної позапланової перевірки платника податків ОСОБА_1, однак проведення цієї перевірки було неможливими з незалежних від контролюючого органу причин, зокрема, через відсутність останньої за податковою адресою, а також ненадання відповіді на запит контролюючого органу, відтак дійшов висновку про те, що заява ГУ ДПС у Запорізькій області про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, є обґрунтованою».

Результат аналізу наведених норм права, з урахуванням висновків Верховного Суду, свідчить, що контролюючі органи мають право отримувати від платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом) інформацію, необхідну для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження, зокрема за необхідності провести перевірку своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів до державного бюджету суб`єктом господарської діяльності, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Інформація, яка визначена у пункті 4 частини першої статті 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність», розкривається банками центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, на його запит без рішення суду, а інша інформацію, яка містить банківську таємницю та необхідна для виконання покладених на контролюючі органи функцій і завдань, зокрема інформація про наявність та рух коштів/електронних грошей на рахунках/електронних гаманцях платника податків - за рішенням суду.

Предметом судового контролю при розгляді справ про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб, є наявність підстав (мети її використання та обґрунтування необхідності отримання) для розкриття такої інформації і визначених законом повноважень у заявника вимагати її розкриття. Розкриття банківської таємниці можливе в разі підтвердження органом державної податкової служби, що без отримання відповідної інформації виконання покладених на контролюючі органи функцій і завдань є неможливим або є інша об`єктивна потреба в її розкритті, а обсяг надання такої інформації є обмеженим законом.

У справі, що переглядається:

обґрунтовуючи необхідність задоволення заяви про розкриття банком інформації, що містить банківську таємницю, ГУ ДПС у Хмельницькій області вказувало, що відповідну документальну перевірку за період з 01 січня 2017 року по 01 березня 2020 року неможливо провести без витребуваної від платника податків інформації, яку не було надано, тому існує об`єктивна потреба в розкритті банківської таємниці про обіг та обсяг коштів на вказаних рахунках ФОП ОСОБА_1 ;

апеляційний суд правильно вказав, що помилковим є посилання в рішенні суду першої інстанції на те, що строк проведення перевірки на час звернення до суду з заявою закінчився і заявник не надав доказів звернення до АТ КБ «ПриватБанк» за отриманням інформації про обсяг та обіг коштів, оскільки запитувана податковим органом інформація про наявність та рух коштів на рахунках платника податків належить до інформації, яка розкривається банками лише за рішенням суду;

проте апеляційний суд не врахував, що предметом судового контролю при розгляді справ про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб, є наявність підстав (мети її використання та обґрунтування необхідності отримання) для розкриття такої інформації і визначених законом повноважень у заявника вимагати її розкриття. Суд ухвалює рішення про відмову в задоволенні заяви якщо під час судового розгляду буде встановлено, що заявник вимагає розкрити інформацію, яка містить банківську таємницю, щодо юридичної або фізичної особи без підстав і повноважень, визначених законом;

апеляційний суд зазначив, що доказів неможливості отримання в подальшому вказаної інформації від ФОП ОСОБА_1 чи неможливості проведення такої перевірки через ненадання ним документів про рух коштів по рахунках заявник не надав, однак суди встановили, що на запити податкового органу від 01 листопада 2023 року та від 06 листопада 2023 року платник податків запитувані документи не надав, а в акті ГУ ДПС у Хмельницькій області від 09 листопада 2023 року зазначено, що під час проведення документальної планової перевірки відповідні документи в межах періоду перевірки також не надані;

втім касаційний суд враховує, що обсяг надання такої інформації є обмеженим законом, а заявник має обґрунтувати об`єктивну потреба врозкритті саме запитуваної інформації. Проте враховуючи мету отримання відповідної інформації, а саме проведення документальної планової перевірки ФОП ОСОБА_1 щодо правильності нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, обґрунтування заяви та установлені судами обставини, податковий орган не конкретизував обсяг запитуваної інформації та не підтвердив об`єктивної потреби в розкритті всього обсягу інформації про обіг коштів за банківськими рахунками ФОП ОСОБА_1 , із зазначенням контрагентів, з якими проводились господарські операції (назви та коду ЄДРПОУ контрагентів, дати та призначення платежів).

За таких обставин заявник підтвердив визначені законом повноваження для звернення до суду із заявою про розкриття банком інформації, що містить банківську таємницю, проте належним чином не обґрунтував підстави її розкриття. Тому касаційний суд погоджується з висновком судів про відмову в задоволенні заяви ГУ ДПС у Хмельницькій області, однак мотиви такого рішення належить змінити.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржені судові рішення частково ухвалені з порушенням норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з наведеним колегія суддів вважає, що касаційну скаргу необхідно задовольнити частково, оскаржені судові рішення змінити в мотивувальній частині, в іншій частині - залишити без змін.

Керуючись статтями 400, 402, 410, 412, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області задовольнити частково.

Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 грудня 2023 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 04 березня 2024 року змінити, виклавши їх мотивувальні частини в редакції цієї постанови.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді: Д. А. Гудима

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков

П. І Пархоменко