Справа № 712/7025/20
Провадження № 2во/712/70/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 травня 2025 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого/судді - Троян Т.Є.

при секретарі Чумак Д.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси заяву представника позивачів адвоката Прядки В.М. про виправлення описки в рішенні суду у справі № 712/7025/20 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , малолітнього ОСОБА_3 , в інтересах та від імені якого діє Ворончук Марина Андріївна до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , малолітнього ОСОБА_3 , в інтересах та від імені якого діє ОСОБА_5 про визнання договору позики недійсним,

В С Т А Н О В И В:

30 квітня 2025 року, представник позивачів адвоката Прядка В.М. надав до суду заяву про виправлення описки, в якій вказав, що сума заявлена в позові про стягнення боргу складає 143 000,00 доларів США. Але, кошти було надано в борг ОСОБА_4 ОСОБА_6 14.12.2015 року, тобто в період зареєстрованого шлюбу ОСОБА_6 з ОСОБА_2 . Матеріали спадкової справи досліджувалися судом. За правилами статті 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об?єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Частиною 1 статті 70 СК України встановлено, що у разі поділу майна, що є об?єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловік рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Отже, у сімейному законодавстві діє презумпція спільності майна подружжя, при цьому частини чоловіка та дружини є рівними. Спростувати цю презумпцію може сторона, яка надає докази протилежного, що мають відповідати вимогам належності та допустимості (ст.ст. 77, 78 ЦПК України) і це є її процесуальним обов?язком (ст.ст. 12, 81 ЦПК України ). Відповідно, після смерті кредитодавця ОСОБА_6 все належне йому майно, що придбане ним за життя та під час перебування в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , ділиться наступним чином: 1/2 частина майна, що належала, була зареєстрована, перебувала в розпорядженні і т.д. за ОСОБА_6 - належить та підлягає реєстрації на праві власності (як спільне сумісне майно) за його дружиною, що його пережила - ОСОБА_2 , а частина ділиться між спадкоємцями в рівних частинах.

Тобто, 143 000 /2 (обов?язкова частка дружини в спільному майні) = 71 500,00 доларів США підлягала поділу між чотирма спадкоємцями (враховуючи відмову ОСОБА_7 на користь ОСОБА_1 ).

Керуючись чинними нормами, Держаним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори, ОСОБА_2 видано свідоцтво про право на спадщину від 25.01.2022 року, зареєстроване в реєстрі за №1-154 та свідоцтво про право на спадщину від 06.12.2023 року, зареєстроване в реєстрі за №1-1877, де визначено її частку у праві спільної сумісної власності. Тому, у мотивувальні частині рішення та в резолютивній частині рішення є арифметичні помилки в сумах, що підлягають стягненню зі ОСОБА_4 на користь кожного зі спадкоємців, кредитора, а саме підлягають такі суми: на користь ОСОБА_1 - 35 750,00 доларів США з відповідною часткою судового збору, на користь ОСОБА_2 - 89 375,00 доларів США з відповідною часткою судового збору, на користь ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_5 - 17 875 доларів США з відповідною часткою судового збору.

За вказаних обставин просить постановити ухвалу, якою виправити арифметичні помилки, допущені при підрахунку часток, які діляться між спадкоємцями та вказати вірні суми, які підлягають стягненню на користь кожного зі спадкоємців.

Вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи та заяву про виправлення описки, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першоїстатті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Зі змісту вказаної норми випливає, що виправленню підлягають описки та арифметичні помилки, «допущені в рішенні». З буквального тлумачення норми видно, що мова йде про описки, допущені під час складання судового рішення. Тобто суб`єктом, який може припуститися помилки під час складання рішення, є виключно суд.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Такого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 29 січня 2021 року у справі №22-ц/354/11.

Описка як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками: 1) це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи; 2) описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмово-вербального викладення змісту рішення; 3) до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону).

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям:

- вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо);

- таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом;

- помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Арифметичні помилки - це помилки, пов`язані з розрахунками, які були зроблені судом під час прийняття рішення. Такими помилками, зокрема, можуть бути неправильний розрахунок суми позовних вимог, яка на думку суду, підлягає присудженню позивачу, або неправильний розрахунок розподілу судових витрат. Не є арифметичними помилками, а отже, і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився (постанова Верховного Суду від 07.05.2020 року в справі № 576/599/17-ц).

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 19постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Судом встановлено, що 18 квітня 2025 року листопада 2024року Соснівським районним судом м. Черкаси було винесено рішення у цивільній справі №712/7025/20 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , малолітнього ОСОБА_3 , в інтересах та від імені якого діє ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , малолітнього ОСОБА_3 , в інтересах та від імені якого діє ОСОБА_5 про визнання договору позики недійсним. Вирішено: первісний позов задовольнити. Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 борг за розпискою від 04.12.2015 року в розмірі 71 500 доларів США та судовий збір 5465,20 гривень. Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 борг за розпискою від 04.12.2015 року в розмірі 35750 доларів США та судовий збір 2732,60 гривень. Стягнути з ОСОБА_4 на користь малолітнього ОСОБА_3 , в інтересах та від імені якого діє ОСОБА_5 борг за розпискою від 04.12.2015 року в розмірі 35750 доларів США та судовий збір 2732,60 гривень. У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , малолітнього ОСОБА_3 , в інтересах та від імені якого діє ОСОБА_5 про визнання договору позики недійсним відмовити.

З тексту мотивувальної частини зазначеного вище рішення суду від 18.11.2024 року вбачається, що « ІНФОРМАЦІЯ_1 позивач ОСОБА_6 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 .

Після його смерті заведена спадкова справа №378/2020 із заявами про прийняття спадщини звернулись спадкоємці померлого позивача ОСОБА_6 малолітній ОСОБА_3 (син померлого), в інтересах якого діє його мати - ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 (дружина померлого) ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 (син померлого), ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_5 (батько померлого ОСОБА_6 ), який відмовився від прийняття спадщини після смерті його сина на користь онука - ОСОБА_1 .

За вказаних обставин, ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 30 червня 2021 року замінено померлого позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_6 на його правонаступників: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та малолітнього ОСОБА_3 , в інтересах та від імені якого діє мати ОСОБА_5 ».

Інших відомостей та документів із спадкової справи №378/2020 стороною позивачів в ході розгляду справи надано не було. Зазначені у даній заяві про виправлення описки доводи про перерозподіл часток кожного із спадкоємців з урахуванням ст.60, 70 СК України представник позивача заявив вперше, вже після винесення рішення. В ході розгляду справи такі вимоги не ставилися та відповідно не були предметом дослідження.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені правильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. У резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Зазначена правова позиція висловлена також у постанові Верховного Суду від 06 серпня 2021 року у спразі № 2-3259/11 (провадження № 61-5640св21 ).

Виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що заявник просить внести виправлення в частину, яка є змістом судового рішення, який не може бути змінений у порядку виправлення описок або арифметичних помилок, а тому у задоволенні заяви про виправлення описки, слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 269 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивачів адвоката Прядки В.М. про виправлення описки в рішенні суду у справі № 712/7025/20 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , малолітнього ОСОБА_3 , в інтересах та від імені якого діє ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , малолітнього ОСОБА_3 , в інтересах та від імені якого діє ОСОБА_5 про визнання договору позики недійсним - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали виготовлений 02.05.2025 року.

Головуючий Т.Є.Троян