Справа № 643/6063/25
Провадження № 2-о/643/283/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.04.2025

28 квітня 2025 року місто Харків

Суддя Салтівського районного суду м. Харкова Сугачова О.О. вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 в особі представника адвоката Кіптіла Марини Миколаївни про встановлення факту родинних відносин,

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_1 в особі представника адвоката Кіптіла М.М. звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин. Заява сформована в системі «Електронний суд».

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд повинен перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту прав, а також дотримання правил підсудності та виконання вимог встановлених для форми, змісту заяви.

Дослідивши отримані матеріали, судом встановлені недоліки заяви, які унеможливлюють прийняття заяви до розгляду та обумовлюють необхідність залишення заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 Цивільного процесуального кодексу України, окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 293 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Як вбачається з положень ч. 3 ст. 294 Цивільного процесуального кодексу України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 Цивільного процесуального кодексу України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Зазначена заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви (заяви) має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно із ч. 4 ст. 294 Цивільного процесуального кодексу України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Права заінтересованих осіб знаходяться у юридичному зв`язку із суб`єктивними правами заявників і зумовлюються встановленням юридичного факту. Інтереси заінтересованих осіб можуть суперечити інтересам заявника. Отже, притягнення (вступ) цих заінтересованих осіб має важливе практичне значення, оскільки вони мають можливість у процесі розгляду справи про встановлення юридичного факту заявити про порушення чи оспорювання їхніх суб`єктивних прав.

Заінтересовані особи беруть участь у справах окремого провадження з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави. Але на відміну від заявника ці особи самі не звертаються до суду із заявою, а вступають у вже розпочатий процес з власної ініціативи або притягуються до участі у справі судом.

Матеріали заяви свідчать про те, що заявником до участі у справі взагалі не залучено заінтересовану особу.

За таких обставин, заявнику необхідно вказати заінтересовану особу, яка має власний суб`єктивний законний інтерес до результату розгляду справи.

Далі, за вимогами ч. 1 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

Пункт 29 згаданого положення вказує, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів. В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.

Так, заявник ОСОБА_1 в особі представника адвоката Кіптіла М.М. звернувся до суду із заявою, яка сформована в системі «Електронний суд».

Відтак, заявнику необхідно додати до заяви докази того, що у заінтересованої особи зареєстрований електронний кабінет у системі «Електронний суд» та докази направлення заінтересованій особі копії заяви та додатків до неї на адресу електронного кабінету заінтересованої особи, зареєстрованого в системі «Електронний суд», або докази надсилання заінтересованій особі листом з описом вкладення копій поданих до суду документів.

Далі, щодо вимоги заяви (п. 2 прохальної частини заяви) про участь представника заявника в усіх судових засіданнях в режимі відеоконференції, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж на п`ять днів до судового засідання.

Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

У заяві про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні іншого суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення.

Питання участі в судовому засіданні сторони в режимі відеоконференції суд має право вирішувати з урахуванням всіх об`єктивних обставин, які складаються при розгляді справи, до початку певного судового засідання, в певному конкретному випадку.

Відтак, заява має бути обґрунтованою, тобто містити причини, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні, а також підтверджене відповідними посиланнями на докази неможливості такої участі.

Положеннями ч. 3 ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що суддя (суддя-доповідач) розглядає заяву учасника справи, його представника про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду без повідомлення учасників справи. За результатами розгляду заяви постановляється ухвала.

Водночас, загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені у статті 183 Цивільного процесуального кодексу України.

Отже, заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції подається до суду окремо від тексту позовної заяви чи іншої заяви, окремою заявою, із дотриманням вимог ст. 212 та ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України.

Щодо вимоги заяви (п. 3 прохальної частини заяви) про допит свідка в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, суд зазначає таке.

Так, у п. 3 прохальної частини заяви та окремою заявою, яка додана як додаток до заяви про встановлення факту родинних відносин, саме заявник та його представник просять за іншу особу, в цьому випадку за свідка, здійснити його допит в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Аналіз положень ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України дає підстави вважати, що прийняття рішення про проведення судового засідання в режимі відеоконференції можливе лише за особистою заявою сторони чи учасника судового провадження, оскільки на таку особу покладається ряд обов`язків.

Крім того, суд звертає увагу заявника та його представника на те, що відповідно до положень ч. 6 ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України, свідок, перекладач, спеціаліст, експерт можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції виключно у приміщенні суду.

Отже, після відкриття провадження у справі та призначення судового засідання, кожна сторона по справі чи учасник судового процесу мають право звернутися до суду з особистою заявою про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

При цьому, заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції повинна бути подана з дотриманням вимог ст. 212 та ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно зі ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

У зв`язку з викладеним вище, суд дійшов висновку про необхідність залишення заяви без руху та надання заявникові часу, необхідного для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 293-294 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Залишити без руху заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Кіптіла Марини Миколаївни про встановлення факту родинних відносин.

Надати заявнику строк на усунення недоліків протягом 10 днів з моменту отримання копії ухвали.

Попередити заявника, що у разі не усунення недоліків протягом зазначеного часу заяву буде визнано неподаною та йому повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Сугачова