Провадження № 2/712/107/25
Справа № 712/4619/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2025 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді ПИРОЖЕНКО С.А.

при секретарі ГАНДЖА В.І.

з участю адвокатів ВИТРІЩАК Т.І., ЗАХАРЧЕНКО Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ), треті особи: Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради (адреса: м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького 36), ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_1 ) про усунення перешкод у користуванні власністю та за зустрічним позовом ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 (адреса: АДРЕСА_1 ), третя особа: Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради (адреса: м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького 36) про усунення перешкод у користуванні власністю,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_5 звернувся із позовом до відповідача ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні власністю, посилаючись на те, що згідно Договору дарування від 21.07.2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Романій Н.В., рішення Соснівського районного суду міста Черкаси від 06 жовтня 2016 року у справі № 712/8377/16-ц, Наказу Департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради №1943-а від 10.11.2016 року, він є власником частки у праві власності на будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 97929877 від 20 вересня 2017 року (Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 329333692 від 17 квітня 2023 року).

Співвласником іншої частки у праві власності на це будинковолодіння є його дружина ОСОБА_7 . Житловий будинок з надвірними спорудами розташований на приватизованій земельній ділянці, кадастровий номер :04:046:0081, площею 0,0127 га. Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 28044688 від 14 жовтня 2014 року (Інформації з Державного реєстру речових прав нерухоме майно № 329333692 від 17 квітня 2023 року) він є власником частки у праві власності на земельну ділянку.

Власником сусіднього будинковолодіння, яке межує з його земельною ділянкою та житловим будинком, є відповідач ОСОБА_6 . Згідно Інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 329333692 від 17 квітня 2023 року відповідач є власником 29/100 часток у праві власності на домоволодіння АДРЕСА_2 па підставі договору дарування № 4-1307 від 28 травня 2002 року.

У серпні 2022 року відповідач розпочав будівельні роботи, які мають ознаки самочинного будівництва. Так, відповідачем здійснюється добудова до власного житлового будинку. При здійсненні будівельних робіт відповідачем допущено численні порушення вимог чинного законодавства України та, відповідно, його прав як власника.

У зв`язку з порушенням відповідачем його прав як власника, 03 жовтня 2022 року він звернувся до Управління архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради з заявою про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва по АДРЕСА_2 .

16 жовтня 2022 року на засіданні комісії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради з розгляду його звернення було встановлено, що будівництво у житловому будинку по АДРЕСА_2 здійснюється ОСОБА_6 без дозвільних документів - відсутній будівельний-паспорт забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт. Цей факт підтвердив сам забудовник. За результатами розгляду звернення Комісією рекомендовано ОСОБА_8 самостійно усунути порушення законодавства у сфері містобудування. Враховуючи дію постанови КМУ від 13 березня 2022 року № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» комісією було вирішено після закінчення воєнного етану провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва по

АДРЕСА_2 на сьогодні виявлені порушення на об`єкті будівництва відповідачем не усунуто. Самочинне будівництво за адресою АДРЕСА_2 продовжується. Будівельний паспорт відсутній. Земельна ділянка під житловим будинком АДРЕСА_2 відповідача не приватизована, кадастровий номер відсутній.

У квітні 2023 року відповідач прискорив виконання будівельних робіт: намагається зводити цегляну стіну впритул (20 см) до його житлового будинку, умисно забив вікно його будинку дерев`яними дошками і світлонепроникною плівкою, ЩО створює йому як власнику перешкоди у користуванні житловим будинком, порушує інсоляцію його житлового будинку.

У зв`язку з цим, просить зобов`язати ОСОБА_6 усунути йому перешкоди у користуванні житловим будинком АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) та земельною ділянкою номер :04:046:0081, площею 0,0127 га шляхом знесення самочинного будівництва по АДРЕСА_2 з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням цього об`єкта за рахунок відповідача.

Ухвалою від 15 травня 2023 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

27 вересня 2023 року відповідач ОСОБА_6 подав до суду зустрічну позовну заяву. В обґрунтування зустрічного позову вказав, що відповідно до договору дарування частини домоволодіння від 28 травня 2002 року він є власником 29/100 частини домоволодіння, що знаходиться в АДРЕСА_2 і розташоване на земельній ділянці площею 1014,00 кв.м., в тому числі: в постійному користуванні - 960,00 кв.м, в тимчасовому користуванні - 113,00 кв.м., даний договір зареєстрований державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори за №4-1307 та зареєстрований в Черкаському обласному об`єднаному бюро технічної інвентаризації 07.06.2002 за номером 3728 в реєстровій книзі №72а.

Власниками сусіднього домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 є ОСОБА_5 частки у праві власності та ОСОБА_7 - частки у праві власності. Дане домоволодіння межує із його.

З моменту, коли сусід ОСОБА_5 разом зі своєю дружиною стали власниками сусіднього домоволодіння, вони почали проводити реконструкцію будинку та здійснили добудову другого поверху. Зокрема, на добудованому другому поверсі їхнього домоволодіння покрівля розташована таким чином, що вода з неї стікає до нього у двір. Крім того, ОСОБА_5 вивів димову трубу від свого пічного опалення на територію його домоволодіння і при цьому не дотримався установлених пожежних та санітарних вимог. Також після проведення реконструкції будинку та його переобладнання були порушені межі домоволодіння. Такі дії відповідача є грубим порушенням його цивільних прав, оскільки перешкоджають у здійсненні права розпорядження та користування власним майном. ОСОБА_5 порушує правила добросусідства.

У зв`язку з цим, просить усунути перешкоди у користуванні своє власністю та зобов`язати ОСОБА_5 та ОСОБА_7 відновити становище будинку АДРЕСА_1 , що існував до порушення власними силами і за власний рахунок.

Ухвалою від 17 жовтня 2023 року прийнято зустрічну позовну заяву та об`єднано в одне провадження з первісним позовом.

01 листопада 2023 року ОСОБА_5 подав відзив на зустрічну позовну заяву.

Ухвалою суду від 01 листопада 2023 року по справі призначено судову інженерно-технічну експертизу, у зв`язку з чим провадження по справі було зупинено.

13 червня 2024 року до суду надійшов висновок експерта від 10.06.2024 року.

Ухвалою суду від 20 червня 2024 року провадження по справі поновлено.

В судовому засіданні позивач по первісному позову та відповідач по зустрічному ОСОБА_5 та його адвокат Витріщак Т.І. первісні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити, зустрічні позовні вимоги визнали частково.

Відповідач по первісному позову та позивач по зустрічному позову ОСОБА_6 та його адвокат Захарченко Н.О. первісні позовні вимоги визнали частково, зустрічний позов підтримали та просили його задовольнити.

Представник третьої особи до судового засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність.

Суд, заслухавши пояснення сторін, думку адвокатів, пояснення експерта, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами цивільного та земельного законодавства.

В судовому засіданні встановлено, що згідно Договору дарування від 21.07.2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Романій Н.В., рішення Соснівського районного суду міста Черкаси від 06 жовтня 2016 року у справі № 712/8377/16-ц, Наказу Департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради №1943-а від 10.11.2016 року, ОСОБА_5 є власником частки у праві власності на будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 97929877 від 20 вересня 2017 року (Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 329333692 від 17 квітня 2023 року).

Співвласником іншої частки у праві власності на це будинковолодіння є його дружина ОСОБА_7 . Житловий будинок з надвірними спорудами розташований на приватизованій земельній ділянці, кадастровий номер :04:046:0081, площею 0,0127 га. Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 28044688 від 14 жовтня 2014 року (Інформації з Державного реєстру речових прав нерухоме майно № 329333692 від 17 квітня 2023 року) він є власником частки у праві власності на земельну ділянку.

Власником сусіднього будинковолодіння, яке межує з земельною ділянкою та житловим будинком ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , є ОСОБА_6 . Так, відповідно до договору дарування частини домоволодіння від 28 травня 2002 року він є власником 29/100 частини домоволодіння, що знаходиться в АДРЕСА_2 і розташоване на земельній ділянці площею 1014,00 кв.м., в тому числі: в постійному користуванні - 960,00 кв.м, в тимчасовому користуванні - 113,00 кв.м., даний договір зареєстрований державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори за №4-1307 та зареєстрований в Черкаському обласному об`єднаному бюро технічної інвентаризації 07.06.2002 за номером 3728 в реєстровій книзі №72а.

ОСОБА_5 звертаючись до суду з позовом вказав, що у серпні 2022 року ОСОБА_6 розпочав будівельні роботи, які мають ознаки самочинного будівництва. Так, ним здійснюється добудова до власного житлового будинку. При здійсненні будівельних робіт відповідачем допущено численні порушення вимог чинного законодавства України та, відповідно, його прав як власника. У зв`язку з порушенням відповідачем його прав як власника, 03 жовтня 2022 року ОСОБА_5 звернутався до Управління архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради з заявою про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва по АДРЕСА_2 .

16 жовтня 2022 року на засіданні комісії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради з розгляду вказаного звернення було встановлено, що будівництво у житловому будинку по АДРЕСА_2 здійснюється ОСОБА_6 без дозвільних документів - відсутній будівельний-паспорт забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт. Цей факт підтвердив сам забудовник. За результатами розгляду звернення Комісією рекомендовано ОСОБА_8 самостійно усунути порушення законодавства у сфері містобудування. Враховуючи дію постанови КМУ від 13 березня 2022 року № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» комісією було вирішено після закінчення воєнного етану провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва по АДРЕСА_2

ОСОБА_5 у своєму позові також зазначив, що у квітні 2023 року ОСОБА_6 прискорив виконання будівельних робіт: намагається зводити цегляну стіну впритул (20 см) до його житлового будинку, умисно забив вікно його будинку дерев`яними дошками і світлонепроникною плівкою, ЩО створює йому як власнику перешкоди у користуванні житловим будинком, порушує інсоляцію його житлового будинку.

У зв`язку з цим, просив зобов`язати ОСОБА_6 усунути йому перешкоди у користуванні житловим будинком АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) та земельною ділянкою номер :04:046:0081, площею 0,0127 га шляхом знесення самочинного будівництва по АДРЕСА_2 з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням цього об`єкта за рахунок відповідача.

ОСОБА_6 звертаючись до суду з зустрічною позовною заявою вказав, що сусід ОСОБА_5 разом зі своєю дружиною провели реконструкцію будинку та здійснили добудову другого поверху. Зокрема, на добудованому другому поверсі їхнього домоволодіння покрівля розташована таким чином, що вода з неї стікає до нього у двір. Крім того, ОСОБА_5 вивів димову трубу від свого пічного опалення на територію його домоволодіння і при цьому не дотримався установлених пожежних та санітарних вимог. Також після проведення реконструкції будинку та його переобладнання були порушені межі домоволодіння. Зазначає, що такі дії відповідача є грубим порушенням його цивільних прав, оскільки перешкоджають у здійсненні права розпорядження та користування власним майном. ОСОБА_5 порушує правила добросусідства. У зв`язку з цим, просив усунути перешкоди у користуванні своє власністю та зобов`язати ОСОБА_5 та ОСОБА_7 відновити становище будинку АДРЕСА_1 , що існував до порушення власними силами і за власний рахунок.

Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ст. 55 Конституції України, ч.1 ст. 3 ЦПК України, ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини першої статті 91 ЗК України власники земельних ділянок зобов`язані не порушувати прав власників суміжних земельних ділянок та землекористувачів.

Відповідно до частини другої статті 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Згідно ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

У відповідності до вимог ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Відповідно до ч.1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно ч.1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Як передбачено ч. 1 ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Захист права власності від порушень, не пов`язаних із позбавленням володіння, передбачений статтею 391 ЦК України. Згідно з положеннями цієї статті власник майна має право вимагати усунення будь-яких порушень його права власності, гарантованого статтею 41 Конституції України, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням володіння.

По справі проведено судову будівельно-технічну експертизу. Згідно висновку експерта від 10.06.2024 року № СЕ-19/124-23/13562-БТ встановлено, що будівельні роботи за адресою АДРЕСА_2 , що здійснюються ОСОБА_6 (влаштування прибудови до житлового будинку), станом на момент проведення експертизи проводяться без відповідної дозвільної документації (повідомлення про початок виконання будівельних робіт, будівельний паспорт забудови земельної ділянки, тощо), що являється порушенням ст. 27 та ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Разом з тим, об`єкт будівництва, а саме прибудова до житлового будинку, будівництво якої здійснюється ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_2 , не відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва у частині дотримання відстаней до межі суміжної земельної ділянки та дотримання протипожежних відстаней між будинками.

Фактична мінімальна відстань від прибудови до частини житлового будинку літ. «А-1, а, а3» за адресою: АДРЕСА_2 до житлового будинку літ. «П-2» сусіднього домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , яка складає 0,06 м, не відповідає вимогам п.6.1.41, п. 15.2.2 та таблиці 15.2 ДБН Б.2.2-12:2019, згідно яких відстань до межі суміжної земельної ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіни будинку слід приймати не менше ніж 1,0 м та протипожежна відстань від будівель із ступенем вогнестійкості І, II (умовно) до сусідніх будівель зі ступенем вогнестійкості III повинна складати не менше 8 м.

Приведення у відповідність до вимог нормативно-правових актів в галузі будівництва об`єкту будівництва, що здійснюється ОСОБА_6 по АДРЕСА_2 (усунення перешкод ОСОБА_5 у користуванні його житловим будинком по АДРЕСА_1 ), можливо шляхом проведення будівельних робіт з демонтажу конструкцій прибудови до частини житлового будинку літ. «А-1, а, а3» за адресою АДРЕСА_2 , що здійснюється ОСОБА_6 (стіни, підлога, фундамент), та відновлення частково демонтованої прибудови літ. «А1-1» до стану, що був до початку проведення будівельних робіт ОСОБА_6 .

Частина стіни житлового будинку літ. «П-2» розташована по суміжній межі земельних ділянок АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 . Крім цього на поверхні зазначеної стіни, на рівні другого поверху змонтовано димову трубу каміну.

Таким чином, виступаюча конструкція димової труби житлового будинку «П-2» за адресою АДРЕСА_1 перетинає межу із сусідньою земельною ділянкою АДРЕСА_2 , що являється порушенням ст.106 п. 6 Земельного кодексу України.

Приведення житлового будинку літ. «П-2» по АДРЕСА_1 у відповідність до вимог нормативно-правових актів можливо шляхом проведення робіт з переобладнання димової труби каміну.

А саме, як варіант, рекомендується демонтувати частину димової труби, на рівні другого поверху, що перетинає межу із сусідньою земельною ділянкою АДРЕСА_2 , та вивести її через горищне перекриття та покрівлю житлового будинку літ. «П-2» таким чином, щоб вивід труби знаходився над покрівлею вказаного будинку.

Таким чином, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених первісних та зустрічних позовних вимог, оскільки, як зазначено самими сторонами у судовому засіданні та підтверджується висновком судової будівельно-технічної експертизи, що міститься у матеріалах справи, виконані обома сторонами будівельні роботи не відповідають нормативно-правовим актам в галузі будівництва, нормам ДБН, відповідним нормативним вимогам.

За таких умов, на переконання суду, право власності позивача та відповідача дійсно порушується один одним, а тому задоволення первісного позову шляхом зобов`язання ОСОБА_6 усунути ОСОБА_5 перешкоди у користуванні житловим будинком АДРЕСА_1 та земельною ділянкою (кадастровий номер :04:046:0081), площею 0,0127 га шляхом знесення самочинно збудованої прибудови до частини житлового будинку літ. «А-1, а, а3» з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням цього об`єкта за рахунок ОСОБА_6 , та задоволення зустрічного позову шляхом зобов`язання ОСОБА_5 усунути ОСОБА_6 перешкоди у користуванні житловим будинком АДРЕСА_2 шляхом проведення робіт з переобладнання димової труби каміну у житловому будинку АДРЕСА_1 у відповідності до вимог нормативно-правових актів, за рахунок ОСОБА_5 , повністю відповідає відновленню порушених прав сторін.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як розподілити між сторонами судові витрати.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Так, ОСОБА_5 було понесено витрати по оплаті вартості проведення судової будівельно-технічної експертизи в сумі 9 087 грн. 40 коп., що підтверджується відповідним рахунком від 16.01.2024 року та копією квитанції від 09.02.2024 року, а також витрати по сплаті судового збору в сумі 1 083 грн. 60 коп. Враховуючи те, що первісні позовні вимоги задоволені судом в повному обсязі, вказані витрати підлягають до стягнення з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_5 .

ОСОБА_6 було понесено витрати по оплаті вартості проведення судової будівельно-технічної експертизи в сумі 9 087 грн. 40 коп., що підтверджується відповідним рахунком від 16.01.2024 року та копією квитанції від 07.02.2024 року, а також витрати по сплаті судового збору в сумі 1 083 грн. 60 коп. Враховуючи те, що зустрічні позовні вимоги задоволені судом в повному обсязі, вказані витрати підлягають до стягнення з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_6 .

Статтею 137 ЦПК України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

У п.п. 113-117 рішення ЄСПЛ у справі «Бєлоусов проти України» від 07 листопада 2013 року, ЄСПЛ дійшов висновку про те, що навіть у разі не сплати заявником адвокатського гонорару на час розгляду справи, витрати за цим гонораром є «фактично понесеними», оскільки заявник має сплатити такий гонорар згідно із договірними зобов`язаннями.

У відповідності до висновку, викладеного Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12 травня 2020 року у справі № 904/4507/18, не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору, що передбачає сплату адвокату «гонорару успіху», у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність.

Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

При встановленні розміру гонорару відповідно до частини третьої статті 30 Закону № 5076-VI врахуванню підлягають складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, витрачений ним час, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини.

Також за статтею 28 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09 червня 2017 року гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів професійної правничої (правової) допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата тощо), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом. Адвокат має право у розумних межах визначати розмір гонорару, виходячи із власних міркувань. При встановленні розміру гонорару можуть враховуватися складність справи, кваліфікація, досвід і завантаженість адвоката та інші обставини. Погоджений адвокатом з клієнтом та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, розмір гонорару може бути змінений лише за взаємною домовленістю. В разі виникнення особливих по складності доручень клієнта або у випадку збільшення затрат часу і обсягу роботи адвоката на фактичне виконання доручення (підготовку до виконання) розмір гонорару може бути збільшено за взаємною домовленістю.

Суд зважає на те, що сума, обумовлена сторонами до сплати у твердому розмірі під відкладальною умовою, є складовою частиною гонорару адвоката, тож належить до судових витрат.

Законодавством України не встановлено відповідних вимог до розрахункового документа який повинен надати адвокат при сплаті клієнтом послуг, а також не встановлено форму такого документа.

Суд звертає увагу на те, що в межах цієї справи розмір гонорару адвоката встановлений сторонами договору у фіксованому розмірі, не залежить від обсягу послуг та часу витраченого представником позивача, а отже є визначеним.

Правомірність такої позиції адвоката позивача підтверджується також і судовою практикою, зокрема постановою Верховного суду від 28.12.2020 по справі №: 640/18402/19.

За вказаних вище обставин, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для стягнення з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_5 витрат на правову допомогу у розмірі 8 000 грн., що на думку суду є обґрунтованими, та відповідають принципу розумності, є співмірними зі складністю цієї справи, наданим адвокатом обсягом послуг у суді.

Щодо витрат на правову допомогу, понесених ОСОБА_6 , то адвокатом Захарченко Н.О. під час розгляду справи заявлено клопотання з посиланням на норму ст. 141 ч. 8 ЦПК України щодо можливості подачі доказів про судові витрати протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду. У зв`язку з чим питання щодо відшкодування зазначених витрат на даний час судом не вирішується.

Керуючись ст.ст.12,13,259,263-265,268 ЦПК України, ст.ст. 391 ЦК України, 39,83,91 ЗК України, суд

В И Р І Ш И В:

Первісний позов задоволити.

Зобов`язати ОСОБА_9 усунути ОСОБА_10 перешкоди у користуванні житловим будинком АДРЕСА_1 та земельною ділянкою (кадастровий номер :04:046:0081), площею 0,0127 га шляхом знесення самочинно збудованої прибудови до частини житлового будинку літ. «А-1, а, а3» з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням цього об`єкта за рахунок ОСОБА_2 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в сумі 1 083 грн. 60 коп., витрати за проведення судової будівельно-технічної експертизи в сумі 9 087 грн. 40 коп. та витрати на правову допомогу в сумі 8 000 грн., а всього 18 171 грн.

Зустрічний позов задоволити.

Зобов`язати ОСОБА_1 усунути ОСОБА_11 перешкоди у користуванні житловим будинком АДРЕСА_2 шляхом проведення робіт з переобладнання димової труби каміну у житловому будинку АДРЕСА_1 у відповідності до вимог нормативно-правових актів, за рахунок ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати по сплаті судового збору в сумі 1 083 грн. 60 коп. та витрати за проведення судової будівельно-технічної експертизи в сумі 9 087 грн. 40 коп., а всього 10 171 грн.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

ГОЛОВУЮЧИЙ:

Повний текст судового рішення складено 30 квітня 2025 року.