Справа № 347/227/22
Провадження № 2/347/14/25
У Х В А Л А

Іменем України

29.04.2025 м.Косів

Косівський районний суд Івано-Франківської області в складі

головуючої судді Крилюк М.І.,

секретаря Лазорик Л.В.,

з участю представника позивача адвоката Чобанюка М.М.,

представника відповідача адвоката Беньковського В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в м. Косові справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Косівської міської ради, третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Косівського районного нотаріального округу Маркуц Уляна Михайлівна про визнання рішення протиправним, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та скасування реєстрації земельної ділянки, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Косівського районного суду знаходиться на розгляді вказана справа.

В процесі розгляду справи по суті представник позивачки, адвокат Чобанюк М.М. подав клопотання, яке підтримав в судовому засіданні, про призначення судової земельно-технічної експертизи.

Представник відповідачки ОСОБА_2 адвокат Беньковський В.А. висловився проти задоволення такого клопотання з підстав закриття підготовчого провадження в цій справі.

Вислухавши пояснення представників сторін суд вважає що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Вимогами ч.1 ст.2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 2 зазначеної статті закріплено обов`язок суду та учасників судового процесу керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Отже, завданнями судочинства мають керуватися не лише суд, а й сторони.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Верховний Суд у своїй постанові від 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19 (провадження № 61-9218св21) зазначив, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

У частині 1 статті 189 ЦПК України встановлено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до ч.2 статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Згідно із ч.3 ст.189 ЦПК України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

У постанові Верховного Суду від 16 грудня 2021 року у справі №910/7103/21 зроблено висновок, що відповідно до практики Верховного Суду, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Разом з тим, такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Суд звертає увагу, що ухвалою суду від 11.12.2023 року вирішено закрити підготовче провадженні в цій справі та призначити справу до судового розгляду. Клопотання представником позивача про призначення судової земельно-технічної експертизи представником позивача подано тільки 21.06.2024 року, при чому без наведення вагомих обставин, які б вказували на неможливість останнім в процесі перебування даної справи на стадії підготовчого провадження вчинити відповідні процесуальні дії, в тому числі на подання клопотання про призначення судової земельної-технічної експертизи.

Суд вважає за необхідне наголосити на тому, що дана справа перебуває у провадженні суду , після скасування попередніх рішень судів , з 06.04.2023 року на стадії підготовчого провадження. При чому в сторони позивача було достатньо часу подати клопотання в тому числі і про призначення судової земельної-технічної експертизи.

Відповідно до ч.2 та ч.4 ст.12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Повернення до стадії підготовчого судового засідання, в той час, коли справа перебуває на новому розгляді після в провадженні суду більше двох років без доведеності поважності причин реалізувати свої права на стадії підготовчого провадження, не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Крім того, суд також звертає увагу на те, що повернення до стадії підготовчого провадження у цій справі призведе до порушення принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, надасть одній зі сторін у справі, а саме стороні позивачу, значну процесуальну перевагу, що є неприпустимим, зважаючи на принципи цивільного судочинства.

З огляду на викладене, клопотання представника позивача адвоката Чобанюка М.М. задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.103-107, 193,197, 252, 259-260, 353, 354 ЦПК України, суд,-

П о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання представника позивачки, адвоката Чобанюка Максима Михайловича про призначення земельно-технічної експертизи відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя М.І. Крилюк