Справа № 345/1973/25
Провадження № 2/345/1050/2025
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02.05.2025 м. Калуш

Суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області Кулаєць Б.О., розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И Л А:

представник Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» через систему «Електронний суд» звернулася до суду з вищезазначеною позовною заявою.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вивчивши зміст позовної заяви, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як встановлено з матеріалів справи позовна заява надійшла до суду 29 квітня 2025 року через систему «Електронний суд».

Тобто, за подання позовної заяви у 2025 році судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2025 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на зазначене, для встановлення ставки судового збору за подання позовної заяви необхідно звернутись до положень Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік». Відповідно до ст. 7 зазначеного закону, з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень.

Зважаючи на ціну позову у даній справі (43330,73 грн.) позивачем мав бути сплачений судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у розмірі 3028 гривень.

Однак, згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відтак, позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 2 422 гривні 40 копійок (3028,00 грн. х 0,8).

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2422,40 грн. (рахунок: UA 0009614, отримувач коштів: ГУК в Iв.-Фр.об./ТГ м.Калуш/22030101, код за , банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101), про що надати суду підтверджуючі документи.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1, 4 та 8 статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

За змістом частини 5 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

За змістом частини 5 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Представник позивача подала до суду позовну заяву в електронній формі до відповідачка, яка не має зареєстрованого електронного кабінету.

Відповідно ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та відносини між ними визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 (Надалі - Правила надання послуг поштового зв`язку).

Пунктами 17, 47 Правил надання послуг поштового зв`язку передбачено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відправником відкритими для перевірки їх вкладення.

Водночас, частиною 6 статті 187 ЦПК України передбачено, що у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Відповідно до відповіді управління «ЦНАП» виконавчого комітету Калуської міської ради № 2692/13.2-04 від 01.05.2025 на запит про доступ до персональних даних встановлено, що згідно реєстру територіальної громади ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованаза адресою АДРЕСА_1 .

В нормах ЦПК України передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення.

Особа може мати більше ніж одне фактичне місце проживання, але зареєстроване може бути лише одне місце проживання.

Таку позицію висловила Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду у постанові від 24 червня 2024 року у справі № 554/7669/21.

В той же час, представник позивача до позовної заяви не долучила доказів надсилання відповідачці копій поданих до суду документів листом з описом вкладення відповідно до вимог статей 43, 177 ЦПК України.

Усунення вказаного недоліку можливе шляхом надання до суду доказів надсилання листом з описом вкладення ОСОБА_1 позовної заяви з додатками (детального опису всіх документів) у кількості, яка відповідатиме поданим до суду матеріалам, на зареєстровану адресу місця проживання відповідачки.

Частиною другою статті 185 ЦПК України вказується, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З наведених обставин вважаю за необхідне позовну заяву Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, ст.ст. 14, 43, 175-177 ЦПК України, ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст. 7 ЗУ «Про державний бюджет України на 2025 рік», керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

позовну заяву Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя: