Справа № 548/2659/24
Провадження № 2/548/109/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.04.2025 Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - судді Старокожка В.П.,

за участю секретаря - Безносик Д. Ю.,

представника позивача - Купки Н.В.,

відповідача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - Третяк К.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в м. Хорол цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції Центрального округу, представник позивача Купка Наталія Володимирівна, до ОСОБА_1 , представник відповідача Третяк Катерина Павлівна, про стягнення шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства,

ВСТАНОВИВ:

державна екологічна інспекція Центрального округу звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування на користь держави шкоди, заподіяної внаслідок порушення природоохоронного законодавства в сумі 11677 грн 02 коп, а також понесених судових витрат.

В обгрунтування позовних вимог позивачем вказано, що 03.03.2024 близько 15 год 52 хв працівниками поліції ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області під час патрулюваня території обслуговування за межами с. Костюки Хорольської ТГ Лубенського району Полтавської області виявили ОСОБА_2 , який здійснив незаконну порубку 5 сироростущих дерев породи клен різних діаметрів.

По цьому факту 04.03.2024 внесено відомості до ЄРДР № 0000100 та розпочато досудове розслідування.

Під час досудового розслідування було встановлено вартість шкоди спричиненої незаконною порубкою в сумі 11677,02 грн, яка не є істотною, та необхідною для кваліфікації дій ОСОБА_1 за ст. 246 ч.1 КК України.

29 березня 2024 т.в.о. начальником СВ № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області Рудь О.В. винесено постанову про закриття кримінального провадження у зв`язку з відсутністю в діянні ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України та направлено матеріали перевірки до Інспекції для притягнення гр. ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

На підставі матеріалів поліції по факту порубки ОСОБА_1 дерев поблизу с. Костюки Хорольської ТГ Лубенського району Полтавської області 18 травня 2024 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Кузенко Л.Ю. відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення № 003560.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення винесена постанова № 06/0/025-16 від 19.06.2024 про накладення адміністративного стягнення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.153 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 гривень.

Протокол № 003560 від 18.06.2024 та постанова 06/01/025-16 від 19.06.2024 оскаржені у встановленому законом порядку не були.

Своїми діями внаслідок самовільної порубки дерев, відповідач наніс державі збитки на суму 11677.02 грн.

Розрахунок завданих збитків здійснено у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподяної лісу".

20.09.2024 за вих. № 02.5-08/4544 на адресу відповідача направлена претензія з пропозицією добровільної сплати суми збитків.

Оскільки добровільно вказану суму збитків ОСОБА_1 не відшкодовано, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Ухвалою судді від 05.12.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) у судове засідання учасників.

Представник позивача Купка Н.В. у судовому засіданні позов підтримала просила його задовольнити з підстав зазначених у позові.

Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні позов не визнав, вказав, що здійснював порубку порослі та вітром повалених дерев на власній земельній ділянці понад посадкою поблизу с. Костюки Лубенського району Полтавської області, так як ця поросль заважала обробляти земельні ділянки. Вказав, що спиляв 3 деревини, а не 5, як зазначено в протоколі. Протокол підписав, бо злякався, що в поліцейських були автомати.

Представник відповідача адвокат Третяк К.П. позов не визнала, вказала, що позивачем не надано доказів, які є підставою для стягнення із відповідача шкоди. Просила зменшити нараховану шкоду, так як відповідач є пенсіонером і має незначний дохід.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_3 пояснив, що він є фермером і займається обробітком земельних ділянок. Відповідачу ОСОБА_1 та його дружині належать 2 земельні ділянки, що розташовані посеред поля. Агрофірма «Астарта» займається обробітком цих земельних ділянок, а відповідачу на їх заміну виділила землю, що розташована біля посадки. Вказані земельні ділянки він для ОСОБА_1 обробляв близько 10 років. В березні 2024 року до нього зателефонував ОСОБА_1 і попросив приїхати на його земельні ділянки. Приїхавши туди, він побачив працівників поліції, що оглядали автомобіль відповідача, до якого був причеплений причеп, завантажений попиляними стовбурами дерев різної товщини та довжини. Вказав, що приїздила слідча група, щось описували. Вказав, що обробляючи земельні ділянки відповідача, не міг близько під`їжджати до посадки, так як заважала поросль дерев, а також повалені чи нахилені дерева із посадки.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснив, що він є старостою Вишняківської ТГ. В березні 2024 року до нього зателефонували працівники поліції і попросили приїхати до поля, що поблизу с. Костюки Вишняківської ТГ, де вони затримали особу, яка здійснювала незаконну порубку дерев. Приїхавши на місце, він побачив ОСОБА_1 та його автомобіль з причепом, у який були завантажені стовбури дерев різної довжини та товщини. Він був понятим при огляді місця події. Бачив, що працівники поліції виявили в посадці пеньки дерев, їх кількість не пам`ятає. Вказав, що дійсно біля посадки були порослі кущів.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, заслухавши сторони, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.

Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно з ч.2 ст. 24 Лісового кодексу України збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону.

Відповідно до ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 105 Лісового кодексу України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Статтею 107 Лісового кодексу України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Відповідно до ст. 108 Лісового кодексу України незаконно добута деревина та інші лісові ресурси підлягають вилученню в установленому порядку. В разі неможливості вилучення незаконно добутої деревини та інших лісових ресурсів стягується їх вартість.

За змістом статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст. 1166 ЦК України).

Для відшкодування шкоди за правилами статті 1166 Цивільного кодексу України необхідно довести неправомірність поведінки особи; неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії; наявність шкоди; під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; вина особи, що завдала шкоду.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

З матеріалів кримінального провадження № 0000100 від 04.03.2024 вбачається, що 03.03.2024 слідчим СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області в присутності майстра лісу ОСОБА_5 , відповідача ОСОБА_1 та понятих ОСОБА_4 та ОСОБА_6 проведено огляд лісополоси, що знаходиться за межами с. Костюки Лубенського району Полтавської області. Згідно з протоколом у лісополосі виявлено 5 низькозрізаних дерев породи клен товщиною 18, 23, 22, 15, 21 см. Виявлено автомобіль марки ВАЗ 2106 днз НОМЕР_1 з причепом без номерного знаку, на якому завантажено стовбури дерев, об`ємом 1.19 м.куб, у багажнику автомобіля виявлено бензопилу марки Експерт. Виготовлено 5 зрізів з пеньків, які опечатано.

З показань у судовому засіданні відповідача ОСОБА_1 встановлено, що зрізи із пеньків виготовляв сам відповідач на прохання слідчого.

04.03.2024 постановою слідчого, зрізи пеньків в кількості 5 штук, автомобіль, причеп та дрова визнано речовими доказами.

Ухвалою Хорольського районного суду Полтавської області від 05.03.2024 на вказані речі накладено арешт.

Згідно з розрахунком, здійсненим філією «Миргородське лісове господарство» на підставі постанови КМУ № 665 « Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», розмір матеріальної шкоди незаконною порубкою сироростущих дерев породи клен товщиною 18, 23, 22, 15, 21 см з урахуванням індексу інфляції становить 11677,02 грн.

29 березня 2024 року т.в.о. начальника СВ № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області Рудь О.В. винесено постанову про закриття кримінального провадження у зв`язку з відсутністю в діянні ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України та направлено матеріали перевірки до Інспекції для притягнення гр. ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Підставою для винесення вказаної постанови слугувала недостатність суми заподіяної шкоди для настання кримінальної відповідальності за ст. 246 ч.1 КУпАП.

Статтею 153 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за знищення або пошкодження зелених насаджень, окремих дерев, чагарників, газонів, квітників та інших об`єктів озеленення в межах населених пунктів, невжиття заходів для їх охорони, а також самовільне перенесення в інші місця під час забудови окремих ділянок, зайнятих об`єктами озеленення; пошкодження дерев і чагарників за межами населених пунктів, що не віднесені до лісового фонду, або їх незаконна порубка.

Судом встановлено, що відповідно до протоколу № 003569 про адміністративне правопорушення від 18 червня 2024 ОСОБА_1 03 березня 2024 року близько 15 год 52 хв ОСОБА_1 здійснив незаконну порубку у лісополосі, спричинивши матеріальну шкоду в сумі 11677,02 грн.

Постановою Державної екологічної інспекції Центрального округу 06/01/025-16 від 19.06.2024 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн. Вказана постанова набрала законної сили.

20.09.2024 року за вих. № 02.5-08/4544 на адресу відповідача направлена претензія з пропозицією добровільної сплати суми збитків, що підтверджується квитанцією про направлення рекомендованого листа з повідомленням ОСОБА_1 .

Постанова 06/01/025-16 від 19.06.2024 оскаржена у встановленому законом порядку не була. Добровільно збиткі відповідачем не відшкодувано та не надано доказів на підтвердження протилежного.

Отже, доведеним є як факт незаконної порубки, так і вина відповідача у вчиненні таких дій.

Твердження відповідача про те, що він здійснював спилення порослі та сухостою повалених дерев на належній йому земельній ділянці, а не у лісосмузі, не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду, так як з дослідженого в судовому засіданні кримінального провадження (протокол огляду та фото таблиця до нього) вбачається, що низько спиляні дерева були виявлені саме у лісосмузі. З фотознімків вбачається, що на причеп завантажені частини стовбурів товстих дерев, а не порослі кущів. На фотознімках не вбачається, що територія перед лісопосадкою має значні порослі кущів, що заважають обробляти земельну ділянку.

Крім того, в судовому засіданні встановлено, що відповідач не є власником земельної ділянки, поряд із якою він здійснював вирубку дерев.

У протоколі огляду немає заперечень відповідача про те, що зафіксовані цим документом низько зрізані дерева, зрізані не відповідачем.

Відповідно до положень частин 1, 6 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, із матеріалів справи вбачається, що відповідачем внаслідок незаконної порубки дерев завдано навколишньому природному середовищу шкоду в розмірі 11677,02 грн.

При цьому, доказів на спростування вини, та, як наслідок, заподіяння шкоди на заявлену суму відповідачем до суду не надано, а тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, є обґрунтованими, підтвердженими зібраними у справі доказами, які спростовані у встановленому процесуальним законом порядку відповідачем належними та допустимими доказами, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі.

Згідно із ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, перераховуються на рахунок місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища за місцем заподіяння екологічної шкоди.

Статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено утворення місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством.

Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Пунктом 4 частини першої статті 69-1 Бюджетного кодексу України встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Отже, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні.

З урахуванням того, що правопорушення вчинено на території Хорольської ТГ, тому спричинені відповідачем збитки у сумі 11677,02 грн підлягають стягненню на користь вказаної громади.

За правилами ч. 2 ст. 141 ЦПК України з відповідача в дохід держави підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір у сумі 3028 грн, що підтверджено документально.

Керуючись ст. ст. 19, 133, 141, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

позов Державної екологічної інспекції Центрального округу, представник позивача Купка Наталія Володимирівна, до ОСОБА_1 , представник відповідача ОСОБА_7 , про стягнення шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, задовольнити повністю.

Стягнути ОСОБА_1 на користь держави шкоду, заподіяну державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства у розмірі 11677 (одинадцять тисяч шістсот сімдесят сім) грн 02 коп відповідно до норм розподілу вказаної суми між бюджетами на р/р UA0016702, Хорольська міська ТГ/ГУК у Полт.обл/тг м. Хорол/24062100, код ЄДРПОУ отримувача - 37959255, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Державної екологічної інспекції Центрального округу (вул. Коцюбинського, 6, м. Полтава, 36039, код 42149108) р/р UA 0080293, банк Державна казначейська служба України, м. Київ, , судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

Позивач: Державна екологічна інспекція Центрального округу, адреса: вул. Коцюбинського, 6, м. Полтава, 36039, код 42149108.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Представник відповідача: ОСОБА_7 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги від 17.01.2025 № 230/2025-3749097, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю від 18.04.2018, серія ПТ № 2139.

Повний текст рішення виготовлено 28.04.2025.

Головуючий