Справа №336/3702/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 квітня 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Вайнраух Л.А. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та залишення дитини із матір`ю, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивачка 21.04.2025 за допомогою засобів поштового листування звернулась до суду із вказаною позовною заявою, просить розірвати шлюб, укладений між сторонами, залишити малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на проживанні із матір`ю ОСОБА_1 .

Справу передано в провадження визначеного головуючого судді 24.04.2025 на підставі протокола автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.04.2025.

Суддя, перевіривши виконання вимог ст.175-177 ЦПК України, встановила, що позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно з положеннями п.5 ч.3 ст.175, ч.5 ст.177 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

За нормою ч.1 ст.161 СК України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

З цього приводу, суд звертає увагу, що згідно з ч.1 ст.15, ст. 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Так, позивачем ставиться питання про залишення дитини із матір`ю, разом з цим чітко зазначається про відсутність спору між сторонами.

Суддя також зауважує, що відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У справі заявлено дві самостійні позовні вимоги, одна з яких (вимога немайнового характеру щодо залишення дитини проживати із матір`ю) судовим збором не оплачена. Судовий збір у сумі 1 211,20 гривень сплачений лише за вимогу про розірвання шлюбу.

Так, за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, відповідно до п.1-2 ч.2 ст.4 Закону України у 2025 році (враховуючи дату звернення до суду) ставка судового збору дорівнює 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" у 2025 році становить 3 028,00 гривні).

Ч.3 ст.6 вказаного нормативно-правового акту врегульовано, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Тому судовий збір підлягає доплаті у сумі 1 211,20 гривень.

Слід зауважити, що відповідно до ч.1 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду процесуальних документів в електронній формі судовий збір може бути сплачено за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.

Реквізити для сплати судового збору розміщені на веб-сторінці суду за посиланням: https://sh.zp.court.gov.ua/sud0827/gromadyanam/tax/

Крім того, позивачкою не зазначено про докази на підтвердження того, що спільна дитина подружжя мешкає разом із нею. Підтвердженням того факту, що дитина знаходиться на утриманні одного з батьків або опікуна, має бути довідка, видана органом місцевого самоврядування через центр надання адміністративних послуг за місцем проживання заявника.

Зазначена вимога випливає з положень Постанови КМУ від 7 лютого 2022 р. № 265, якою затверджено Порядок декларування та реєстрації місця проживання (перебування). Відповідно до п.1, 4 вказаного Порядку, він визначає механізм здійснення декларування/реєстрації місця проживання (перебування), зміни місця проживання, зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), скасування декларування/реєстрації місця проживання (перебування), а також встановлює форми необхідних для цього документів. Особа може задекларувати/зареєструвати своє місце проживання (перебування) лише за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює декларування/реєстрацію місця проживання (перебування) за однією з таких адрес за власним вибором. За адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Положення абзацу першого цього пункту не поширюються на осіб, адреса задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) яких знаходиться на територіях, на яких ведуться бойові дії, або тимчасово окупованих Російською Федерацією територіях, включених до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Мінреінтеграції, для яких не визначена дата завершення бойових дій (припинення можливості бойових дій) або тимчасової окупації. Така особа може задекларувати/зареєструвати місце свого проживання без зняття з реєстрації місця свого попереднього проживання. Порядком визначені ще деякі виключення.

Крім того, рішенням виконавчого комітету Запорізької міської ради 27.03.2024 за №88 затверджено Порядок складання актів та видачі довідок щодо проживання / не проживання громадян на території м.Запоріжжя. Згідно з п. 1.5 Порядку орган, що уповноважений складати акт по фактичне місце проживання / не проживання особи та довідку про фактичне місце проживання / не проживання особи є районні адміністрації Запорізької міської ради.

За змістом ч.1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху в порядку ст.185 ЦПК України, із наданням п`ятиденного строку для усунення вказаних недоліків з дня вручення ухвали.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та залишення дитини із матір`ю, - у зв`язку із виявленими, перерахованими вище недоліками, надавши позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх виправлення, шляхом подання до матеріалів справи позовної заяви, яка відповідає вимогам ст.175,177 ЦПК України, із зазначенням доказів на підтвердження обставин в обґрунтування позовних вимог, та їх наданням у оригіналах або належним чином засвідчених копіях, а також доплати судового збору

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею (28.04.2025) та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А. Вайнраух