Провадження № 2/127/2537/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2025 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Ан О.В. ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей з матір`ю,

УСТАНОВИВ:

У квітні 2025 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей з матір`ю. У позовній заві позивачка просить встановити місце проживання доньки ОСОБА_3 та сина ОСОБА_4 разом з матір`ю.

Так, статтями 15, 16 ЦК України та статтею 4 ЦПК України кожній особі надано право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до частини першої та другої статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Тобто, фактичною передумовою судового розгляду справи є наявність спору про право (для справ позовного провадження). Спір повинен мати правовий характер, тобто стосуватися прав, обов`язків, свобод чи інтересів конкретної особи.

Спір про право - це формально визнана суперечність між суб`єктами цивільного права, що виникла за фактом порушення або оспорювання суб`єктивних прав однією стороною цивільних правовідносин іншою і яка потребує врегулювання самими сторонами або вирішення судом.

Отже, суд може захистити лише порушені, невизнані або оспорювані права, свободи чи інтереси.

Дослідивши зміст позовної заяви, судом встановлено відсутність обґрунтування та викладу обставин щодо вимог позивача у частині визначення місця проживання дітей з матір`ю. Не зазначено, яким чином відповідач порушує право позивача, за захистом якого виникла необхідність звернутися до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; - зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; - виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; - відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; - відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; - попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; - підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У порушення вказаної норми позовна заява не містить: відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

Згідно ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Натомість позивач не надала жодних доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з 01.01.2025 року розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1211,20 грн.

Так як позов є не майновим, позивачці слід сплатити 1211,20 грн, а докази такої сплати надати суду.

Відповідно до ч.1 ст.53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Згідно ч. 4 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Відповідно до ч.5 ст.19 Сімейного кодексу України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Вказаною нормою закону встановлено у який спосіб орган опіки та піклування висловлює свою позицію у справі - подає письмовий висновок, який формується на підставі відомостей одержаних у результаті обстеження умов проживання. Надалі у нормі перераховуються, застосовано до всіх категорій справ, про які ідеться в ч. 4 ст. 19 СК України, можливі місця обстеження умов проживання (дитини, батьків, інших осіб), необхідність обстеження органом опіки і піклування яких, на переконання суду, залежить виключно від категорії справи, яка перебуває в провадженні суду та у якій орган опіки та піклування на вимогу (ухвалу) суду зобов`язаний подати свій письмовий висновок щодо розв`язання спору.

Зміст вказаної норми закону регламентує, в яких категоріях спорів, що стосуються прав та інтересів дітей обов`язковою є участь органу опіки та піклування. З огляду на предмет спору, а саме визначення місця проживання дітей з матір`ю, суд повідомляє про необхідність залучити у якості третьої особи орган опіки та піклування Вінницької міської ради.

Слід зазначити, що у разі надання доказів до суду, згідно ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Наведені обставини унеможливлюють вирішити питання про відкриття провадження у справі, а тому позовну заяву належить залишити без руху та встановити позивачеві строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статтями 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей з матір`ю - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що при невиконанні вимог даної ухвали у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: