Справа №478/1691/24 пров. №2/478/50/2025
У х в а л а

І м е н е м У к р а ї н и

29 квітня 2025 року Казанківський районний суд Миколаївської області

в складі: головуючої судді Сябренко І.П.

за участю: секретаря Поліщук С.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду селище Казанка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до Казанківської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом,

В с т а н о в и в:

25 листопада 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , звернулася до суду з позовною заявою де посилаючись на поважність причин пропуску строку подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , що мала місце 16 лютого 2006 року, просила визначити їй додатковий строк терміном у три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

Ухвалою Казанківського районного суду Миколаївської області від 29 листопада 2024 року провадження у зазначеній справі відкрито та призначено до підготовчого засідання. Крім того, під час підготовки справи до розгляду витребувано у приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Боненко Т.Л. належним чином завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З повідомлення приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Боненко Т.Л. від 04.12.2024 року за вих. №731/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась.

Позивач ОСОБА_1 у підготовче судове засідання не з`явилася, про час, дату і місце його проведення була повідомлена належним чином, проте поштовий лист повернений до суду із причин «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.48-49).

13 січня 2025 року від представника позивача ОСОБА_2 до суду надійшла письмова заява про можливість проведення підготовчого судового засідання у відсутності позивача ОСОБА_1 та його відсутності, не заперечував проти закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті (а.с.40).

Відповідач Казанківська селищна рада явку свого представника у підготовче засідання не забезпечила, про дату, час і місце його проведення була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Ухвалою суду від 13 січня 2025 року закрито підготовче провадження в справі та справу призначено до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 10 год. 00 год. 04 лютого 2025 року (а.с.42-43).

У судовому засіданні від 04 лютого 2025 року задоволено клопотання представника позивача Бараненка Д.В. про оголошення перерви у судовому засіданні, оголошено перерву у судовому засіданні в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до Казанківської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, до 10 год. 00 хв. 25 лютого 2025 року.

25 лютого 2025 року представник позивача ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, але від нього надійшла заява, в якій останній просить судове засідання у справі перенести на іншу дату, у зв`язку з участю в розгляді іншого судового провадження призначеного раніше у Центральному районному суді м. Миколаєва (а.с.55).

У судовому засіданні від 25 лютого 2025 року продовжено перерву до 9 год. 40 хв. 12 березня 2025 року.

12 березня 2025 року представник позивача ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, але від нього надійшла заява, в якій останній посилаючись на стан здоров`я, просить судове засідання у справі перенести на іншу дату (а.с.62).

У судовому засіданні від 12 березня 2025 року продовжено перерву до 9 год. 40 хв. 26 березня 2025 року.

26 березня 2025 року представник позивача ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, але від нього надійшла заява, в якій останній просить судове засідання у справі перенести на іншу дату, у зв`язку з участю в розгляді іншого судового провадження призначеного раніше у Центральному районному суді м. Миколаєва. Крім того, повідомив, що позивач ОСОБА_1 відкрила спадкову справу, в межах якої очікує отримати постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с.69).

У судовому засіданні від 26 березня 2025 року продовжено перерву до 11 год. 40 хв. 15 квітня 2025 року.

15 квітня 2025 року представник позивача ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, але від нього надійшла заява, в якій останній просить судове засідання у справі перенести на іншу дату, у зв`язку з участю в розгляді іншого судового провадження призначеного раніше у Центральному районному суді м. Миколаєва. Крім того, повідомив, що позивач ОСОБА_1 відкрила спадкову справу, в межах якої очікує отримати постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, збирає для цього відповідні документи (а.с.77).

У судовому засіданні від 15 квітня 2025 року продовжено перерву до 11 год. 30 хв. 29 квітня 2025 року.

29 квітня 2025 року представник позивача ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, але від нього надійшла заява, в якій останній просить судове засідання у справі перенести на іншу дату, у зв`язку з участю в розгляді іншого судового провадження призначеного раніше у Центральному районному суді м. Миколаєва. Крім того, повідомив, що позивач ОСОБА_1 відкрила спадкову справу, в межах якої очікує отримати постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, збирає для цього відповідні документи (а.с.83).

Крім того, слід зазначити, що позивач ОСОБА_1 про судові засідання, призначені на 12 березня 2025 року (а.с.73-74), 26 березня 2025 року (а.с.75-46), та 15 квітня 2025 року (а.с.81-82) також була повідомлена судом у встановленому порядку, проте поштові листи поверненні до суду із причин «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідач Казанківська селищна рада явку свого представника у судове засідання не забезпечила, надала суду заяву про можливість слухання справи у його відсутність.

Оскільки учасники справи у судове засідання не з`явились, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до такого висновку.

Відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

ЄСПЛ у своїх рішеннях у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду, за своєю природою, потребує регулювання з боку держави.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Згідно ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК України).

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст.44 ЦПК України).

Згідно із ч.ч.1, 2 ст.211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч.ч.1, 2, 5 ст.223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України).

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, провадження № 61-4437св20, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, провадження № 61-15254св20, від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, провадження № 61-2329св20.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

Позивач ОСОБА_1 та її представник Бараненко Д.В. були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, однак повторно без поважних причин не з`явилися до судового засідання, будь-яких заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило, а тому, з урахуванням викладеного, суд вважає, що неявка позивача/його представника перешкоджає розгляду справи, оскільки позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи, дотримання процесуальних строків.

Пунктом 3 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на повторне неприбуття позивача та її представника в судове засідання без поважних причин та неподання ними заяв про розгляд справи за їх відсутності, суд дійшов висновку, що дана позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст.257, 260, 353, 354 ЦПК України , суд

П о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до Казанківської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, - залишити без розгляду.

Роз`яснити право позивача на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складення ухвали 29.04.2025 року.

Суддя Сябренко І.П.