Справа № 461/1039/25
Провадження № 2/461/971/25
УХВАЛА

01.05.2025 року місто Львів

Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Стрельбицького В.В.,

за участю секретаря судового засідання Александрович М.І.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Мацепури В.С.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в місті Львові за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом

ОСОБА_1

(адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ;

РНОКПП: НОМЕР_1 ),

в інтересах якого діє адвокат Мацепура Валерій Степанович

(адреса: 79066, м. Львів, вул. Сихівська, 2/50;

РНОКПП: НОМЕР_2 ; e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 )

до

Відділу освіти виконавчих органів

Дрогобицької міської ради Львівської області

(адреса: 82100, Львівська область, м. Дрогобич, вул. Шевченка, 21;

)

про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

встановив:

I. Фактичні обставини справи, суть клопотання та дані про особу, яка його заявила, суть питання, яке вирішується судом

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Мацепура Валерій Степанович, звернулась до суду з позовом до Відділу освіти виконавчих органів Дрогобицької міської ради Львівської області про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 11.02.2025 відкрито провадження у справі та постановлено про здійснення її розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

28.04.2025 від заступника начальника Відділу освіти виконавчих органів Дрогобицької міської ради Львівської області ? Г.Марчук до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого остання просить відмовити у задоволенні позовних вимог через безпідставність таких.

Представник позивача та позивач, кожен окремо, просили залишити поданий відзив без розгляду, у зв`язку з тим, що такий подано з порушенням встановленого ухвалою суду про відкриття провадження, а також такий підписаний особою без надання документів, які можуть підтвердити повноваження Г.Марчук діяти від імені відповідача в порядку самопредставництва або як представника.

Аналізуючи матеріали справи та поданий відзив, суд приходить до висновку про залишення такого без розгляду, виходячи з нижченаведеного.

II. Мотиви та висновки суду, а також положення закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу

Судом належним чином у спосіб визначений процесуальним законом повідомлено відповідача про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується наявними у матеріалах справи поштовими відправленнями рекомендованої кореспонденції з відміткою про вручення та оголошеннями, в порядку ст.128 ЦПК України. Тобто, з моменту відкриття провадження, наявні у матеріалах справи докази достовірно засвідчують обізнаність відповідача про наявність даної справи у провадженні суду.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 11.02.2025 про відкриття провадження у справі, відповідачу було встановлено процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву, а саме п`ятнадцятиденний строк з дня вручення зазначеної ухвали.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 121 ЦПК України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ч.ч.1,2 ст. 126 ЦПК України).

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється, серед іншого, на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У свою чергу, частиною першою статті 49 ЦПК України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 120 ЦПК України).

Частиною сьомою статті 178 ЦПК України передбачено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Згідно статті 123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до пункту 6 частини другої статті 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

У даному випадку у системному зв`язку з наведеними вище приписами застосуванню підлягають також норми статті 126 ЦПК України за якими право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Наведене свідчить про те, що право на подання відзиву на позовну заяву може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений судом для його подання, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справі прямо пов`язана із стадіями судового провадження та перебігом процесуальних строків.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми та направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках. Під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства. Водночас, початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Матеріали справи свідчать про те, що судом в повній мірі дотримано, а при ухваленні даного рішення враховано, наведені положення закону.

У статті 1 Конституції України, зокрема, закріплено, що Україна є правовою державою. Як будь-яка правова держава, Україна гарантує захист прав і законних інтересів людини і громадянина в суді шляхом здійснення правосуддя.

Здійснюючи правосуддя, суд забезпечує захист гарантованих Конституцією України та законами України прав і свобод людини і громадянина, прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Суд зазначає, що право на доступ до суду, гарантоване пунктом першим статтею 6 Конвенції, не є абсолютним і може підлягати обмеженню; такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу потребує регулювання з боку держави. Суд повинен переконатися, що застосовані обмеження не звужують чи не зменшують залишені особі можливості доступу до суду в такий спосіб або до такої міри, що це вже спотворює саму суть цього права.

У даному випадку, судом оцінюється питання дотримання стороною процесуальних положень та наслідки несвоєчасного подання до суду заяви (відзиву).

Зазначені вище процесуально-процедурні обмеження встановлено з метою ефективного здійснення правосуддя і не зменшують для сторін можливості доступу до суду та не ускладнюють їм цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, оскільки сторони не позбавляються права на своєчасну подачу документів суду або у визначених законом випадках ініціювання питання поновлення пропущеного процесуального строку.

Судом встановлено, що відзив на позовну заяву подано до суду поза межами встановленого строку, протягом якого можуть бути подані відзив, а саме 28.04.2025, при цьому клопотання про поновлення строку стороною не подано.

Так, до позовної заяви долучено квитанцію №2623700 про доставку документів (позовної заяви та додатків до неї) до зареєстрованого Електронного кабінету Користувача ЄСІТС - Відділу освіти виконавчих органів Дрогобицької міської ради Львівської області.

07.03.2025 та 07.04.2025 до суду від відповідача були надіслані клопотання про відкладення розгляду справи. У матеріалах справи наявні рекомендовані повідомлення про скерування відповідачу ухвали про відкриття провадження та виклик у судове засідання. Згідно довідки про доставку електронного листа, 11.03.2025 виклик у судове засідання та прикріплені до нього файли були скеровані до електронного кабінету відповідача.

Суд також звертає увагу на наступне.

Підсистема «Електронний суд» - це складова Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Використання підсистем (модулів) ЄСІТС здійснюється у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

Відповідне оголошення надруковане у газеті «Голос України» №168 (7668) від 4 вересня 2021 року.

Таким чином, суд здійснює прийом процесуальних документів, створених користувачами в електронному кабінеті підсистеми «Електронний суд».

З інструкціями та рекомендаціями з приводу реєстрації в ЄСІТС можна ознайомитися за посиланням: https://wiki.court.gov.ua.

Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX, передбачає:

- Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

- Суд надсилає будь-які документи виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету особи, яка зареєстрували електронний кабінет, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

- Якщо інший учасник справи зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

- Учасники справи зобов`язані у всіх заявах, що подаються до суду, зазначати про наявність в них електронних кабінетів.

- Подання до суду особою, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зробила цього, заяви (позовної заяви, скарги) має наслідком або її повернення, або залишення без руху залежно від особливостей заяви.

- Суд має право вирішити справу за наявними матеріалами у разі, якщо відзив подано особою, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його і не навела поважних причин невиконання такого обов`язку

- За наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має електронного кабінету, та технічної можливості повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Як наведено вище, ухвалу про відкриття провадження скеровано відповідачу разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення за його поштовою адресою. Наведене підтверджується наявними у матеріалах справи рекомендованим повідомленням, де вказано, що ухвалу про відкриття провадження відповідачем було отримано 24.02.2025.

Суд також погоджується з тим, що до відзиву не долучено належних документів на підтвердження повноважень особи, яка подала відзив на звернення до суду з даною заявою.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про наявність законних підстав для про залишення відзиву без розгляду.

Керуючись ст.ст. 126, 178, 260, 353 ЦПК України,

постановив:

відзив поданий заступником начальника Відділу освіти виконавчих органів Дрогобицької міської ради Львівської області ?Г.Марчук на позов ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Мацепура Валерій Степанович, до Відділу освіти виконавчих органів Дрогобицької міської ради Львівської області про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя В.В. Стрельбицький