Справа № 513/1187/24
Провадження № 2/513/263/25
Саратський районний суд Одеської області
30 квітня 2025 року Саратський районний суд Одеської області у складі:
головуючого - судді Миргород В.С.,
при секретарі Аркуші І.О.
за участі представника позивача в режимі відеоконференції адвоката Оніщука Є.О.
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу №513/1187/24 за позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Оніщук Євген Олександрович, до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,
В С Т А Н О В И В:
30 вересня 2024 року позивач через свого представника звернулася до суду з позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (далі ФОП ОСОБА_2 ) про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, що мала місце 26 березня 2024 року за порушення водієм ОСОБА_3 , роботодавцем якого є ФОП ОСОБА_2 , при керуванні вантажним автомобілем марки «DAF FX95.480» реєстраційний номер НОМЕР_1 з напівпричепом марки «Lecitrailer» реєстраційний номер НОМЕР_2 , вимог Правил дорожнього руху, внаслідок чого було пошкоджено вантажний автомобіль марки «DAF FТ ХF 105.460» реєстраційний номер НОМЕР_3 та причіп марки «Ali Riza Usta Aru» реєстраційний номер НОМЕР_4 , які належать ОСОБА_1 , чим завдано збитки на загальну суму 1 273 382,05 грн.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 жовтня 2024 року справу передано у провадження судді Миргород В.С.
Ухвалою суду від 02 жовтня 2024 року справу прийнято до провадження та розпочато підготовче провадження; підготовче засідання призначено на 28 листопада 2024 року на 10 годині 30 хвилин.
28.11.2024 року до суду надійшло клопотання представника третьої особи ОСОБА_3 , адвоката А.Тарасюк про відкладення розглядом справи для обгрунтування та надання пояснень.
Підготовче судове засідання розглядом відкладено на 27.02.2025 року на 10-00 год. 27.02.2025 року до суду надійшло клопотання представника відповідача адвоката Ільїна Алєксандра Ніколаєвіча про відкладення підготовчого судового засідання у зв`язку з тим, що він приймає участь у якості захисника підозрюваного в ТУ БЕБ в Одеській області та зайнятістю в іншому судовому засіданні в Господарському суді Одеської області у якості представника відповідача у справі №916/2595/24, що призначене на 27.02.2025 року о 14-30 год. Підготовче судове засідання розглядом відкладено на 26.03.2025 року о 16-00 год.
21.03.2024 до Саратського районного суду Одеської області надійшло клопотання представника відповідача адвоката Ільїна Алєксандра Ніколаєвіча про проведення судового розгляду в режимі відеоконференції, яке ухвалою суду від 24.03.2025 року було задоволено. 26.03.2025 року до канцелярії суду надійшло клопотання представника відповідача адвоката Ільїна Алєксандра Ніколаєвіча про призначення судової автотехнічної експертизи.
26.03.2025 року до канцелярії суду надійшло пояснення обставин справи представника відповідача адвоката Ільїна Алєксандра Ніколаєвіча.
26.03.2025 року в судовому засіданні в режимі відеоконференції представник відповідача адвокат Ільїн А.Н. підтримав клопотання про проведення судової автотехнічної експертизи.
Ухвалою суду від 26.03.2025 року представнику відповідача відмовлено у задоволенні клопотання, підготовче судове засідання розглядом відкладено на 22.04.2025 року о 12-30 год.
Ухвалою суду від 27.03.2025 року виправлено описку у ухвалі суду.
Підготовче судове засідання розглядом відкладено на 30.04.2025 року о 15-40 год.
У підготовчому судовому засіданні представник позивача адвокат Оніщук Є.О., просив провести підготовче судове засідання без участі відповідача та його представника адвоката Ільїна А.Н., який фактично затягує розглядом справу, внаслідок чого порушуються розумні строки розгляду справи. Дата наступного судового засідання призначеного на 22.04.2025 року, була узгоджена в судовому засідання також за участі адвоката Ільїна А.Н., просив відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про поновлення строку на витребування доказів та призначення експертизи, закрити підготовче судове засідання та призначити справу до розгляду по суті.
Відповідач та його представник в судове засідання не з`явились, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду справи.
24.04.2025 року до канцелярії суду надійшло клопотання представника відповідача адвоката Ільїна Алєксандра Ніколаєвіча про проведення підготовчого судового засідання в режимі відеоконференції, яке ухвалою суду від 28.04.2025 року було задоволено.
30.04.2025 року до канцелярії суду надійшло клопотання представника відповідача адвоката Ільїна Алєксандра Ніколаєвіча про відкладення підготовчого судового засідання, оскільки він зайнятий в судовому засіданні у Київському районному суді м.Одеса у якості захисника підозрюваного при розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу по справі №947/1296/25, що призначене на 30.04.2025 року о 14-30 год.
Представник третьої особи адвокат Тарасюк А.В. направив до суду заяву про проведення підготовчого судового засідання, без участі третьої особи та його представника.
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Заслухавши думку представника позивача, щодо подальшого розгляду справи, суд приходить до наступного висновку.
У відповідності до ч.3 ст.211, ст.223 ЦПК України, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін, належним чином повідомлених про день, місце та час розгляду справи на підставі наявних у справі доказів, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення.
Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні».
Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.
В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку про закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду.
Ухвалою суду від 02.10.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче засідання.
Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках дня належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.
За положеннями статті 129 Конституції України, статті 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
За змістом статей 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.
Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 223 ЦПК України).
Крім того, судом також врахований висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 915/593/17, згідно з яким, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні, а неявка у судове засідання однієї із сторін, належним чином повідомленої про час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи у судовому засіданні.
Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначених цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках визначених ч. 2 ст. 223 ЦПК України.
Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:
1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;
2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;
3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;
4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;
5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.
Разом з тим, у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зазначено, що: «Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.
Таким чином, зважаючи на п. 5 Рекомендацій від 02.03.2022 року, передбачена Конституцією України «безперебійність» здійснення правосуддя у разі відкладення та зняття з розгляду справ фактично порушується. Адже відкладення розгляду справи не є її вирішенням по суті.
Указом Президента України Зеленського В.О. № 64/2022 від24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан.
Однак, Верховний Суд роз`яснив, що навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмеженим.
Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.
Зокрема, відповідно до рекомендацій Ради суддів України, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, слід керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні.
Виходячи з поточної ситуації, яка склалася у Одеській області, де відсутні активні бойові дії, Саратський районний суд Одеської області здійснює свою діяльність у штатному режимі, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та недопущення порушення конституційного права сторін на судовий захист,
З урахуванням вищевикладеного, оскільки судом були створені всі необхідні умови для реалізації сторонами своїх процесуальних прав та обов`язків, та було вжито заходів для належного повідомлення сторін про дату, час та місце розгляду справи, а також з врахуванням того факту, що представник відповідача не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження факту неможливості його явки в судове засідання, яке визначене розглядом за його клопотанням в режимі відеоконференції, майже через годину та 10 хвилин від попереднього судового засідання, суд дійшов висновку про можливість закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду, затягування строку розгляду справи в даному випадку може призвести до порушення прав сторін, враховуючи час відкриття провадження та час проведення підготовчого судового засідання.
Неявка сторін не перешкоджає проведенню підготовчого засідання відповідно до ч. 1 ст. 198, ч. 1 ст. 223 ЦПК України.
Відповідно до ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема, з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді; вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; роз`яснює учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом, чи причини їх неподання; пропонує учасникам справи надати суду додаткові докази або пояснення; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються, під час розгляду справи по суті; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті; з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.
При підготовці справи до судового розгляду по суті були проведені підготовчі дії, передбачені ст. 197 ЦПК України.
22.04.2025 року до канцелярії суду надійшло клопотання представника відповідача адвоката Ільїна Алєксандра Ніколаєвіча про поновлення строку на подання заяви про витребування доказів, як на поважність причини пропуску строку зазначає, що ухвалу про відкриття провадження від 02.10.2024 року отримав відповідач у жовтні 2024 року, що свідчить про те, що строк на подання доказів закінчився 15.11.2024 року.
За правилами ст.43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати докази, подавати заяви та клопотання.
Щодо поновлення процесуальних строків суд зазначає, що згідно зі ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. У ст. 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист. Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Також згідно із ч.1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третійстатті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.
Положеннями ст. 120, 121, 126, 127 ЦПК України види процесуальних строків, їх розумність, наслідки пропущення і поновлення та продовження процесуальних строків.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 120, ч. 2 ст. 121, ч. 1 ст. 127 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, встановлюються судом. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.
Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.
Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
З огляду на обставини справи, отримання відповідачем у жовтні ухвали суду про відкриття провадження, відсутність відзиву на позовну заяву та доводи представника відповідача, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про поновлення строку на подання клопотання про витребування доказів. При цьому суд враховує, що клопотання про витребування доказів подано до суду без надання доказів поважності пропуску строку на подання заяви про витребування доказів.
Відповідно до ч.1 ст.106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.
Будь яких інших клопотань, пов`язаних з розглядом справи, від сторін не надходило.
У підготовчому судовому засіданні судом виконані дії, передбачені ч. 2ст. 197 ЦПК України. При цьому, підстав для залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі чи ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні немає.
Відповідно до ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд, зокрема, постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.
За таких обставин, суд вважає за можливе закінчити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.
Керуючись ст. ст.197,200 ЦПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Закрити підготовче провадження по цивільній справі №513/1187/24 за позовною заявою ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Оніщук Євген Олександрович, до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , інтереси якого представляє адвокат Ільїн Алєксандр Ніколаєвич, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову на стороні відповідача: ОСОБА_3 , інтереси якого представляє адвокат Тарасюк Андрій Васильович, про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, та призначити справу до судового розгляду по суті на 10.06.2025 року о 12-00 год. в приміщенні Саратського районного суду Одеської області за адресою: Одеська область смт.Сарата вул.Крістіана Вернера,105.
У судове засідання викликати сторони.
Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Ільїна Алєксандра Ніколаєвича про поновлення строку на витребування доказів.
У відповідності до вимог ст.353ЦПК України ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.
Суддя В. С. Миргород