Номер провадження 2/754/2744/25
Справа №754/1255/25
РІШЕННЯ

Іменем України

01 травня 2025 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.

за участю секретаря судового засідання Донець Ю.Г.

розглянув у відкритому судовому засіданні без участі сторін за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору про надання послуг та стягнення коштів, ціна позову 575 598,96 грн,

Стислий виклад позиції Позивача

1.21.01.2025 представник Позивача засобами «Електронний суд» звернувся до Суду з цим позовом. Позивач у позові просить:

1)-розірвати договір №000002 про надання послуг з виготовлення меблів від 31 січня 2022 року, укладений між Позивачем та Відповідачем;

2)-стягнути з Відповідача на користь Позивача сплачену суму авансового платежу за договором, з урахуванням пені, інфляційних втрат та 3% річних, в сумі 447 036,95 грн;

3)-стягнути з Відповідача на користь Позивача грошові кошти, сплачені за стільницю та острів в розмірі 3 061,00 доларів;

2.Позов мотивований тим, що Відповідач не виконав зобов`язання передбачені договором, щодо виготовлення меблів у строк до 01.05.2022 року.

3.16 квітня 2025 року представник Позивача подала клопотання про розгляд справи без участі. Також представник Позивачки просила стягнути з Відповідача судові витрати на правничу допомогу у розмірі 81349,00 грн.

Стислий виклад позиції Відповідача

4.Відповідач в судове засідання не з`явився, місцеперебування Відповідача невідоме.

5.Відповідно до відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 1072551 від 28.01.2025 Відповідач 06.04.2023 був знятий з реєстрації.

6.Суд надсилав Відповідачу судову повістку на останню відому суду адресу : АДРЕСА_1 . Судова повістка була повернута з причини відсутності за цією адресою.

7.Відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), якого невідоме, викликався до Суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке було розміщене 26.02.2025 та 20.03.2025. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи (частина одинадцята статті 128 ЦПК України).

ВСТАНОВЛЕНІ ОБСТАВИНИ ТА ОЦІНКА СУДУ

8.31 січня 2022 року між ОСОБА_1 (далі - Замовник) та ФОП ОСОБА_2 (далі - Виконавець) був укладений договір № 000002 про надання послуг з виготовлення меблів від 31 січня 2022 року (далі - Договір) та Додаток 1.

9.За цим Договором Відповідач зобов`язаний був надати Позивачеві наступні послуги: розробка та виготовлення меблів силами та з матеріалів Виконавця згідно Калькуляції, затвердженої Сторонами у Додатку 1 до цього Договору, що є невід`ємною частиною Договору (п.1.1).

10.Строк виготовлення 90 робочих днів з моменту внесення першого авансу або підписання/узгодження робочих креслень (п. 1.1 Додатку 1)

11.Загальна вартість робіт становить 243 520,00 грн, що включає наступні платежі: Перший авансовий платіж: 50 000,00 грн. Другий авансовий платіж: 144 816,00 грн. Третій авансовий платіж: 36 528,00 грн. Четвертий платіж (5% після монтажу): 12 176,00 грн (пп.1.2 - 1.4, п. 1.5 Додатку 1).

12.Також визначено окрему оплату вартості каменю Silestone Arden blue 20мм обработка vulkano: острів (з вирізами 20 мм) - 2041 $ та стільниця без вирізів - 1020 $. (п. 1.5 Додатку 1)

13.31 січня 2022 року Замовник сплатив перший аванс у розмірі 50 000,00 грн, що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордеру від 31.01.2022), а 4 лютого 2022 року - вніс другий авансовий платіж у сумі 144 186,00 грн, а також оплатив стільницю та острів у розмірі 3 061 доларів США (підтверджено квитанцією до прибуткового касового ордеру від 04.02.2022).

14.Отже на виконання договору Відповідач отримав два авансових платежі в загальному розмірі 194 186,00 грн та грошові кошти за стільницю та острів в розмірі 3 061,00 доларів США.

15.Відповідно до умов договору з 1 лютого 2022 року почався відлік 90 днів на виконання замовлення, отже, меблі мали бути виготовлені до 1 травня 2022 року.

16.Як видно з листування в Telegram (скріншоти додаються до позову), з 13 вересня по 18 жовтня 2023 року Відповідач запевняв Позивача у виготовленні та встановленні кухонних меблів, проте станом на момент розгляд цієї справи не виконав своє зобов`язання.

17.Відповідач не виконав своє зобов`язання, меблі кухні не було виготовив. Акт про прийом-передачу наданих послуг, як передбачено пунктом 10.7 договору, сторони не підписали.

щодо розірвання договору та стягнення суми авансу

18.За змістом статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини, інші юридичні факти.

19.Правова природа договору має визначатись з огляду на його зміст (пункт 171 постанови Верховного Суду від 12 вересня 2023 року у справі № 910/8413/21, провадження № 12-9гс23).

20.Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (частина перша статті 628 ЦК України).

21.У цій справі сторони уклали договір на виготовлення меблів, який за своє правовою природою є договором побутового підряду, за яким підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу (частина третя статті 865 ЦК України).

22.Договір побутового підряду слід відносити до споживчих договорів з огляду на його публічно-правовий характер, специфічний суб`єктний склад і призначення виконуваних робіт-задоволення побутових та особистих потреб.

23.Частина третя статті 865 ЦК України також визначає, що до відносин за договором побутового підряд, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів.

24.Споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Якщо значну частину обсягу послуги чи робіт (понад сімдесят відсотків загального обсягу) вже було виконано, споживач має право розірвати договір лише стосовно частини послуги або робіт, що залишилася (частина перша статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів").

25.Частиною третьою статті 651 ЦК України передбачено, що у разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

26.Отже, оскільки Виконавець взагалі не приступив до виготовлення меблів, що позбавляє Замовника того, на що він розраховував при укладенні договору, що є істотним порушенням договору, Позивач (Споживач) має право вимагати розірвання договору в судовому порядку

Щодо повернення авансових платежів

27.Згідно зі статтею 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.

28.Аванс - це визначена грошова сума (попередній платіж), яку покупець чи замовник передають продавцю чи виконавцю робіт у рахунок майбутніх платежів за передане майно, виконану роботу чи надані послуги (яка включається до загальної ціни товару).

29.У разі розірвання договору за домовленістю сторін або у зв`язку з невиконанням однією із сторін договору своїх обов`язків сума коштів, сплачена як аванс, має бути повернута покупцю. Наприклад, якщо продавець відмовляється передавати товар, покупець має право вимагати розірвання договору та повернення авансу.

30.Суттєва відмінність авансу від завдатку полягає в тому, що на аванс не покладено функцію забезпечувати взяте сторонами на себе зобов`язання. Тому, незалежно від того, яка сторона відповідальна за невиконання зобов`язання, той, хто отримав аванс, повинен його повернути.

31.Аванс не має забезпечувальної функції. Якщо основний договір не укладено з ініціативи будь-якої зі сторін, то аванс повертається його власникові.

32.Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 13 січня 2021 року у справі № 686/6823/14 (провадження № 61-6475св20),

33.Якщо продавець чи виконавець послуг (робіт) отримали як аванс певну грошову суму, а договір не було виконано, то, незалежно від того, з чиєї вини це трапилось і які обставини цьому перешкоджали, аванс у будь-якому випадку підлягає поверненню.

34.Подібні висновки висловлені у постанові Верховного Суду від 17 січня 2024 року у справі № 545/1272/22-ц (провадження № 61-8076св23).

35.З огляду на те, що Відповідач не виготовив меблі та не передав Позивачеві, що стало підставою для розірвання договору, Суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь Позивача суми авансу в розмірі 194 186,00 грн та грошові кошти за стільницю та острів в розмірі 3 061,00 доларів США.

36.При цьому, вирішуючи спір в частині вимог щодо стягнення з Відповідача сплачених Позивачем 3061 доларів США, Суд враховує висновки Великої Палато Верховного Суду у постанові від 11 вересня 2024 року у справі № 500/5194/16, що якщо у зобов`язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, що у випадку наявності спору між сторонами та його вирішення судом відповідає дню виконання судового рішення (пункт 60). Водночас при стягненні судом заборгованості в еквіваленті іноземної валюти за курсом Національного банку України на день виконання рішення в судовому рішенні зазначається лише одна сума боргу (в іноземній валюті), а сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається державним / приватним виконавцем на момент здійснення боржником платежу в ході виконання судового рішення (пункт 64).

щодо стягнення пені

37.Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина перша статті 612 ЦК України).

38.Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

39.Пунктом 9.2 договору визначено, що у разі порушення Виконавцем строку виконання своїх зобов`язань і якщо це порушення відбулося з його вини, він виплачує Замовнику пеню в розмірі 0,1% від вартості робіт та виробів за кожний робочий день прострочення.

40.За розрахунком Позивача розмір пені за порушення відповідачем строку виконання зобов`язань за період з 02 травня 2022 року до 03 січня 2025 року становить 170 464,00 грн (243 520,00 грн (загальна вартість робіт та виробів) х 0,1% (розмір пені) х 700 (кількість робочих днів за період прострочення)/100 = 170 464,00 грн).

41.Суд встановив, що договірний строк виконання зобов`язання з виготовлення меблів спливав 01 травня 2022 року. Станом на 03 січня 2025 року зобов`язання Виконавцем не виконано.

42.Отже, факт прострочення виконання зобов`язання з боку Виконавця є встановленим (стаття 612 ЦК України). За загальним правилом, відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частина друга статті 611 ЦК України). Відповідач не доводив Суду свою невинуватість, зокрема, що він вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання.

43.Водночас загальновідомим фактом є те, що 24 лютого 2022 року рф розпочала військову агресію проти України, вчинивши терористичний широкомасштабний збройний напад, який триває до сьогодні. м. Київ віднесено до території активних бойових дій з 24.02.2022 по 30.04.2022 (Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, що затверджено наказом Міністерства розвитку громад та територій України 28 лютого 2025 року № 376).

44.Тому, зважаючи на те, що визначений Позивачем розмір неустойки становить 70 % від суми боргу, 90-денний період виконання зобов`язання включає час активних бойових дій у Києві, Суд, керуючись такими основними засадами цивільного законодавства, як справедливість, добросовісність та розумність, а також правом суду зменшити розмір неустойки, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення (частина третя статті 551 ЦК України), вирішив, що зменшити розмір пені, що підлягає стягненню до 148547,20 грн (тобто лише за 610 робочих днів прострочення, що обумовлено періодом активних бойових дій на території м. Київ).

45.Подальший тривалий воєнний стан на території України може розглядатися як фактор, що ускладнює ведення господарської діяльності, але не є безумовною підставою для звільнення від відповідальності за всі прострочення, оскільки Виконавець не довів конкретних перешкод, що виникли саме через воєнні дії та унеможливили виконання зобов`язання протягом усього періоду прострочення.

46.Якщо відповідальність боржника перед кредитором за неналежне виконання обов`язку щодо своєчасного розрахунку не обмежена жодними межами, а залежить виключно від встановлених договором процентів (штрафу, пені, річних відсотків), то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення. Він може бути несправедливим щодо боржника, а також щодо третіх осіб, оскільки майновий тягар відповідних виплат може унеможливити виконання боржником певних зобов`язань, зокрема з виплати заробітної плати своїм працівникам та іншим кредиторам, тобто цей тягар може бути невиправдано обтяжливим чи навіть непосильним. У таких випадках невизнання за судом права на зменшення розміру відповідальності може призводити до явно нерозумних і несправедливих наслідків. Тобто має бути дотриманий розумний баланс між інтересами боржника та кредитора (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 902/417/18).

47.Право суду на зменшення неустойки є проявом принципу пропорційності у цивільному праві. Вирішення питання про зменшення неустойки та розмір, до якого вона підлягає зменшенню, закон відносить на розсуд суду. Визначення справедливого розміру неустойки належить до дискреційних повноважень суду (пункти 138, 144, 147 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 жовтня 2024 року у справі № 911/952/22).

щодо стягнення сум відповідно до статті 625 ЦК України

48.Положеннями частини другої статті 625 ЦК України встановлено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

49.Отже, у разі несвоєчасного виконання боржником грошового зобов`язання у нього в силу закону (частини другої статті 625 ЦК України) виникає обов`язок сплатити кредитору, поряд із сумою основного боргу, суму інфляційних втрат, як компенсацію знецінення грошових коштів за основним зобов`язанням внаслідок інфляційних процесів у період прострочення їх оплати, та 3 % річних від простроченої суми (пункт

50.Аванс (попередня оплата) - це грошова сума, яка не забезпечує виконання договору, а є сумою, що перераховується згідно з договором наперед, у рахунок майбутніх розрахунків, зокрема, за товар який має бути поставлений, за роботи, які мають бути виконані. При цьому аванс підлягає поверненню особі, яка його сплатила, лише у випадку невиконання зобов`язання, за яким передавався аванс, незалежно від того, з чиєї вини це відбулося (висновок про застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду від 21 лютого 2018 року у справі № 910/12382/17).

51.Позивач стверджує, що Відповідач прострочив своє грошове зобов`язання з повернення авансових платежів у сумі 194 186,00 грн у зв`язку із простроченням поставки меблі.

52.Суд зауважує, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина перша статті 612 ЦК України).

53.Факт прострочення виконання зобов`язання щодо виготовлення меблі з боку Виконавця є встановленим.

54.Споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Якщо значну частину обсягу послуги чи робіт (понад сімдесят відсотків загального обсягу) вже було виконано, споживач має право розірвати договір лише стосовно частини послуги або робіт, що залишилася (частина перша статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів").

55.Не має доказів, які б підтверджували, що Позивач до подачі позову повідомляв Відповідача про відмову від договору і вимагав би повернення авансу. Договором не передбачено, що Відповідач має зобов`язання повернути аванс після спливу строку виконання робіт.

56.Тому Суд визнає необґрунтованими вимоги Позивача про стягнення з Відповідача за період з 02 травня 2022 року до 03 січня 2025 року інфляційних втрат у сумі 66 922,96 грн та 3% річних - 15 463,99 грн, що нараховані на суму авансових платежів 194 186,00 грн.

57.Розподіл судових витрат

Щодо стягнення судового збору

58.Виходячи із положень статей 133, 141 ЦПК України суд має вирішити питання про відшкодування стороні, на користь якої відбулося рішення, судових витрат. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частини перша статті 141 ЦПК України).

59.При зверненні до суду із цим позовом Позивач судовий збір не сплачував, посилаючись на те, що є споживачем, який на підставі частини третьої статті 22 Закону № 1023-ХІІ звільняється від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням його прав.

60.Оскільки Суд задовольнив лише частину позовних вимог, а саме 342 733,20 грн та 3061,00 доларів США (було заявлено 447036,95 грн та 3061,00 доларів США), що становить 76,67%, то судові витрати розподіляються пропорційно до цього відсотка.

61.Оскільки Позивач звільнений від сплати судового збору, то з Відповідача стягується судовий збір на користь держави, розрахований на основі задоволеної суми позову, що становить 3 773,36 грн (471 670,4711 грн (194 186,00 грн (авансовий платіж) + 128 937,2711 грн (оплата стільниці та острова) + 148 547,20 грн (пеня)) *1% * *0,8) з урахуванням коефіцієнту 0,8, оскільки позов подано через електронний кабінет.

62.Позивач заявив також вимогу немайнового характеру (розірвання договору), тому з Відповідача на користь держави підлягає стягненню також судовий збір у розмірі 968,96 грн за розгляд вимоги майнового характеру з урахуванням коефіцієнту 0,8.

63.Отже, загальний розмір судового збору, який підлягає стягненню з Відповідача на користь держави, становить 4 742,32 грн (3 773,36 грн + 968,96 грн).

Щодо стягнення витрат на послуги адвоката

64.Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 ЦПК України). Практична реалізація згаданого принципу в частині відшкодування витрат на професійну правничу допомогу відбувається в такі етапи:

1)попереднє визначення суми судових витрат на професійну правничу допомогу (стаття 134 ЦПК України);

2)визначення розміру судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами (стаття 137 ЦПК України): подання (1) заяви (клопотання) про відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу разом з (2) детальним описом робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, і здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, та (3) доказами, що підтверджують здійснення робіт (наданих послуг) і розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи; (4) зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу;

3)розподіл витрат судом (стаття 141 ЦПК України).

65.Подібний висновок викладено у пункті 98 постанови Великої Палати Верховного Суду Верховного Суду від 16 листопада 2022 року № 922/1964/21.

66.Разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи (частина перша статті 134 ЦПК України).

67.При подачі позовної заяви Позивач вказував, що попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат на правову допомогу, які Позивач очікує понести у зв`язку з розглядом справи становить 30000,00 грн.

68.Водночас, у заяві про розподіл судових витрат представник Позивач вже вказує на те, що розрахунок суми судових витрат, пов`язаних з оплатою послуг адвоката, становить 81 349,00 грн.

69.Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи (частина третя статті 134 ЦПК України).

70.Водночас, якщо сума судових витрат, заявлена до відшкодування, істотно перевищує суму, заявлену в попередньому (орієнтовному) розрахунку, суд може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні судових витрат в частині такого перевищення, крім випадків, якщо сторона доведе, що не могла передбачити такі витрати на час подання попереднього (орієнтовного) розрахунку (частина перша статті 141 ЦПК України).

71.Представник Позивача, визначаючи розмір судових витрат у сумі 81 349,00 грн, посилається на договір про надання професійної правничої допомоги від 23 грудня 2024 року, додаткову угоду № 1 від 15 січня 2025 року та акт від 14.04.2025 року, відповідно до яких надає такий розрахунок судових витрат та перелік наданих адвокатом послуг:

1)Складання та подання до суду позовної заяви - 4 години, 16 000 грн

2)Виїзд на судове засідання в Деснянському районному суді м. Києва 26.02.2025 року - 1 година, 4 000 грн;

3)Підготовка та відправка заяви про долучення доказів понесених судових витрат- 1 година, 4 000 грн;

4)Гонорар успіху адвоката, враховуючи задоволення позову - 57 349,00 грн.

72.Суд дослідив ці докази і встановив, що як при складанні позову Позивач вже знав про варіть та кількість наданих послуг. Позивач не обґрунтував та не довів, що він не міг передбачити такі витрати на час подання попереднього (орієнтовного) розрахунку, в тому числі щодо гонорару успіху. Тому Суд відмовляє у відшкодуванні судових витрат в частині такого перевищення.

73.При остаточному визначенні суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи, Суд виходить з того, що доведений розмір витрат Позивача, пов`язаних з правничою допомогою адвоката становить - 16 000 грн грн (складання та подання до суду позовної заяви) та 4 000 грн (виїзд на судове засідання).

74.Водночас, заява сторони про розподіл судових витрат є фактично заявою про подання доказів щодо витрат, понесених стороною у зв`язку з необхідністю відшкодування правової допомоги, а тому витрати на підготовку такої заяви не підлягають відшкодуванню (постанова ОП КГС ВС від 02.02.2024 у справі № 910/9714/22).

75.Правила розподілу судових витрат між сторонами визначені у статті 141 ЦПК України.

76.Зокрема, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі часткового задоволення позову покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (пункт 3 частини другої статті 141 ЦПК України). Водночас, якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору (частина дев`ята статті 141 ЦПК України).

77.Спір виник внаслідок неправильних дій Відповідача, тому Суд покладає на нього витрати на професійну допомогу адвоката в сумі 20000,00 грн, розмір яких доведений позивачем, повністю.

Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 141, 263-265, 268 ЦПК України, Суд -

УХВАЛИВ:

1.Позов ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору про надання послуг та стягнення коштів, ціна позову 575 598,96 грн, - задовольнити частково.

2.Розірвати договір №000002 про надання послуг з виготовлення меблів від 31 січня 2022 року, укладений між ОСОБА_1 та Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 .

3.Стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачену суму авансового платежу в сумі 194186,00 грн (сто дев`яносто чотири тисячі сто вісімдесят шість гривень), 148547,20 грн (сто сорок вісім тисяч п`ятсот сорок сім гривень двадцять копійок) - пені.

4.Стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 3 061,00 (три тисячі шістдесят один) доларів США - грошові кошти, сплачені за стільницю та острів,

5.У решті позовних вимог відмовити.

6.Стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 20 000,00 грн (двадцять тисяч гривень) витрат Позивача, пов`язаних з правничою допомогою адвоката.

7.Стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у сумі 4742,32 грн (чотири тисячі сімсот сорок дві гривні тридцять дві копійки).

Позивач (КРЕДИТОР) ОСОБА_1 (адреса АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач (БОРЖНИК) Фізична особа- ОСОБА_3 (адреса АДРЕСА_3 РНОКПП НОМЕР_2 )

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення чи складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суд підписує повне рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частини четверта та п`ята статті 268 ЦПК України) - 01 травня 2025 року

Суддя Інна КОВАЛЕНКО