КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

29 квітня 2025 року м. Київ

Унікальний номер справи № 761/1671/22

Головуючий у першій інстанції - Савицький О. А.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/8670/2025

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Левенця Б.Б., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про стягнення недоотриманої пенсії, набутої в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 01 липня 2024 року позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про стягнення недоотриманої пенсії, набутої в порядку спадкування за законом - задоволено. Стягнуто з Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на користь ОСОБА_1 112 182,91 грн., з яких: 111 072,19 грн. - недоотримана пенсія; 1 110,72 грн. - витрати по сплаті судового збору(а.с. 74-76).

Не погодившись з рішенням районного суду, 25 лютого 2025 року начальник Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві Бойко О.В. направила до суду апеляційну скаргу (а.с. 79-84).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 березня 2025 року витребувано матеріали цивільної справи (а.с. 87).

28 квітня 2025 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 29 квітня 2025 року передана судді-доповідачу.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду.

Безпосередньо в апеляційній скарзі начальник Головного управління пенсійного фонду України в м. Києві Бойко О.В. порішила питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та зазначала, що оскаржуване рішення було отримано апелянтом 24.12.2024 року на електронну пошту. Як на підставу поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження посилалась на введення на території України з 24.02.2022 року воєнного стану на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022, який було неодноразово продовжено та триває станом на день подання апеляційної скарги. Вказувала, що масові ракетні атаки, затяжні повітряні тривоги, відсутність електропостачання впливають на звичайний режим роботи і є об`єктивними обставинам, які перешкоджають, створюють труднощі, які не залежать від організації роботи діловодства України, вони також є такими, що не потребують доказуванню, оскільки відображають загальновідомі обставини. Крім того, посилалась на те, що суттєвою обставиною, яка ускладнює внутрішній документообіг та наразі вплину на своєчасне звернення до суду по даній справі є також місцезнаходження відділів ГУ ПФУ в м. Києві, які територіально розташовані за кількома різними адресами у зв`язку з проведеною реорганізацією управлінь Пенсійного фонду на виконання постанови Кабінету Міністрів України № 203 від 29.03.2017 року. Відтак, звернення до суду з апеляційною скаргою поза межами встановленого законодавством строку не обумовлено суб`єктивною поведінкою Управління та не залежале від волевиявлення останнього. При цьому, звертала увагу на незначний пропуск строку на апеляційне оскарження, який враховуючи реалії сьогодення не є спів мірним з наслідками, які полягатимуть у разі обмеження права на апеляційний перегляд рішення суду першої інстанції у розрізі реальної загрози економічної безпеки України у зв`язку з військовою агресією РФ проти України в той час, як урядом вжиті заходи щодо переорієнтування бюджету країни на військові цілі (а.с. 79-80).

Так, в матеріалах справи міститься довідка про доставку електронного документу «рішення від 01.07.24» до електронного кабінету Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві 21.12.2024 4:39:46 (а.с. 77).

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України, днем вручення судового рішення є: день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

При цьому, апеляційну скаргу було направлено лише 25.02.2025 року, тобто з пропуском строку тридцяти днів з дня отримання повного тексту рішення суду.

Однак, до суду апеляційної інстанції не надано доказів на підтвердження обставин, що унеможливлювали подання апеляційної скарги у період з 22.12.2024 року по 20.01.2025 року включно.

Посилання апелянта, як на поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення на те, що на території України введено воєнний стан не можуть бути визнані обґрунтованими, а відповідно і підставою для поновлення строку, оскільки сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, адже такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.

Для поновлення строку недостатньо лише посилання на наявність обставин непереборної сили чи форс-мажорних обставин, необхідним є наведення конкретних причин та надання скаржником відповідних доказів на підтвердження їх існування, а також доведення їх впливу на своєчасність реалізації ним своїх прав на апеляційне оскарження.

Така позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22).

При цьому, апелянт не навів жодних обставин та доказів, які були зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану, що в свою чергу призвело до пропущення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Також, суд враховує обставини щодо наявності загрози ракетних ударів, пов`язаних з військовою агресією, необхідність реагування на повітряні тривоги, тощо, однак неможливість подання апеляційної скарги у встановлений законодавством строк в результаті дії таких обставин має бути конкретизована (із зазначенням конкретних причин та наслідків впливу таких дій на апелянта) та підтверджена відповідними доказами, які скаржником надані не були.

Крім того, посилання на відсутність електропостачання не можуть бути визнані судом поважним причинами пропуску такого строку, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаних обставин, зокрема, актів про постійну відсутність світла в період з 22.12.2024 року по 20.01.2025 року включно за адресою апелянта або довідок від енергопостачальника щодо цілодобового відключення світла за вказаний період за адресою апелянта до суду не надано. При цьому, відсутність електропостачання має періодичний, тимчасовий характер, тому не може вважатися обставиною, яка унеможливлювала подачу апеляційної скарги у встановлений строк.

Доводи апелянта про територіальне місцезнаходження відділів ГУ ПФУ в м. Києві за кількома різними адресами, що ускладнює внутрішній документообіг, суд апеляційної інстанції вважає безпідставними, оскільки неналежна організація трудового процесу з боку відповідальних осіб є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Колегія суддів зазначає, що органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтермінувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Згідно з ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. 358 цього Кодексу.

Крім того, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» внесено зміни до Цивільного процесуального кодексу України.

Так, згідно з п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначено ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, апелянтом не виконано вимоги п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, а саме не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у скаржника.

Також, згідно з ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У ст. 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, апелянту за подання апеляційної скарги слід сплатити судовий збір у розмірі 1 682,73 грн. (1 121,82х150%) на реквізити Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0026010

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу*;101; реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ позивача), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається).

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Оригінал квитанції (платіжного доручення, квитанції платіжного термінала, чека банкомата, сліпа або іншого документа за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа, або документи, які підтверджують право апелянта бути звільненим від сплати судового збору відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» має бути направлено до Київського апеляційного суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

З огляду на викладене, апелянту на виконання вимог цієї ухвали слід направити до Київського апеляційного суду заяву, в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, нову редакцію апеляційної скарги з зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у скаржника разом зкопіями скарги та доданими письмовими матеріалами відповідно до кількості учасників справи, а також з доказами сплати судового збору у розмірі 1682,73 грн.

За таких обставин, скарга підлягає залишенню без руху для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 липня 2024 року - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Попередити апелянта, що у разі невиконання вказаних вимог суду та неподання доказів їх виконання до Київського апеляційного суду у встановлений строк, у відкритті апеляційного провадження може бути відмовлено або апеляційну скаргу може бути визнано неподаною та повернуто її апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя _________________ Б.Б. Левенець