СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2025 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Кицюк В.С., за участю: секретаря Лопатюк А.В.,

представника позивача Батюсь Т.В.,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача - адвоката Батюсь Тетяни Василівни про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Акордбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 24 лютого 2025 року задоволено позов Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Акордбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Акордбанк» заборгованість у розмірі 329677,36 грн та судовий збір у розмірі 4945,16 грн.

21.03.2025 через систему «Електронний суд» надійшла заява представника відповідача про перегляд заочного рішення. В обгрунтування зазначає, що відповідач не повідомлявся належним чином про судовий розгляд, крім того, справа мала розглядатись в порядку загального позовного провадження, оскільки для відповідача справа не є малозначною. Також, між сторонами письмового кредитного договору укладено не було та не досліджено питання чи настав строк повернення отриманих коштів.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 02 квітня 2025 року прийнято до провадження заяву представника відповідача - адвоката Батюсь Тетяни Василівни про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Акордбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

28.04.2025 через систему «Електронний суд» надійшли заперечення представника позивача на заяву про перегляд заочного рішення, у яких зазначає, що представник відповідача в заяві про перегляд заочного рішення не зазначає та не надає докази, які підтверджують поважність неприбуття до суду, які мають істотне значення для вирішення справи, відтак заява є необгрунтованою.

У судовому засіданні представник відповідача просив задовольнити заяву з підстав, викладених у ній.

Представник позивача у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, оскільки зазначене рішення є законним та обгрунтованим.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Заочним рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 24 лютого 2025 року задоволено позов Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Акордбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Акордбанк» заборгованість у розмірі 329677,36 грн та судовий збір у розмірі 4945,16 грн.

У відповідності до ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Згідно із положеннями ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції ст.288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку.

Так, при відкритті провадження у справі, суд, на виконання ч.8 ст.187 ЦПК України, отримав відповідь №605071 від 22 травня 2024 року з Єдиного державного демографічного реєстру, відповідно до якої зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_1 є: АДРЕСА_1 .

У матеріалах справи містяться коверти, адресовані відповідачу, які повернулись до суду за закінченням терміну зберігання.

З цього приводу необхідно звернути увагу на постанову КЦС ВС від 13 травня 2024 року у справі №755/4829/23, у якій зазначено, суд зробив правильний висновок, що відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується відповідними поштовими відправленнями, які повернулися до суду з відмітками «за закінченням терміну зберігання» та «адресат відсутній за вказаною адресою», що є належним повідомленням учасника справи. Днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України).

Крім того, звертаючи із заявою про перегляд заочного рішення, представником відповідача вказано зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_1 аналогічне отриманому судом на виконання ч.8 ст.187 ЦПК України.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути єдиною підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Так, представник відповідача у заяві наголошує про те, що справа мала розглядатись за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч.4 ст.274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року становить 757000 грн, однак ціна позову у даній справі складає 329677,36 грн. Крім того, судом не встановлених інших обставин, визначених ч.4 ст.274 ЦПК України, для розгляду справи в порядку загального позовного провадження. Відтак, судом правильно процесуально визначено порядок розгляду справи, а саме у порядку спрощеного позовного провадження.

Крім того, у заяві про перегляд заочного рішення представником зазначається, що між сторонами не укладався кредитний договір. У той же час, у самій же заяві представник відповідача зазначає, що відповідачем отримано грошові кошти та використано їх. Необхідно додатково звернути увагу, що непогоджуючи із заборгованістю, сторона відповідача свій контр-розрахунок не надає.

Відтак, заявник в заяві про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ч.1 ст.288 ЦПК України, не вказав та не надав жодного доказу, в розумінні ст.76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи, не був врахований судом під час ухвалення заочного рішення.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, відтак відсутні законні підстави для скасування заочного рішення, отже у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.285, 287, 288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача - адвоката Батюсь Тетяни Василівни про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Акордбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Вікторія КИЦЮК