30.04.2025 Справа № 756/4544/25
Справа №756/4544/25
Провадження №2-з/756/3523/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2025 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Тиха О.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Кіпчук Ярослав Сергійович, про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Делікатна Любов Миколаївна, про визнання заповіту недійсним,

УСТАНОВИВ:

Позивач звернулася з даним позовом до суду, в якому просить визнати недійсним заповіт від 14.11.2024, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Делікатною Л.М., яким ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заповідала своє майно ОСОБА_2 , а саме: квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

29.04.2025 представником позивача подано заяву про забезпечення позову, в якій останній просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 , а також заборонити приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Петченко Ю.А. вчиняти будь-які дії по спадковій справі, яка була заведена 27.11.2024 за № 14/2024.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , яка 04.11.2022 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Кравець О.О., згідно якого заповідала належну їй квартиру АДРЕСА_2 , позивачу ОСОБА_1

30.11.2024 позивач звернулась до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_3 , де останній було повідомлено про те, що 27.11.2024 спадкова справа вже заведена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Петченком Ю.А. за № 14/2024.

Крім того, позивачу стало відомо, що 14.11.2024 ОСОБА_3 було складено заповіт на ім`я ОСОБА_2 , яким вона заповіла останній своє майно, зокрема, квартиру АДРЕСА_2 .

Разом з тим, на думку позивача, є всі підстави для визнання вказаного заповіту недійсним, оскільки ОСОБА_3 склала оспорюваний заповіт, знаходячись у відділенні паліативної медицини КНП "Київський міський клінічний онкологічний центр" та перебуваючи під дією опіоїдів, а отже не розуміла значення своїх дій та не керувала ними.

У свою чергу, на теперішній час ОСОБА_2 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петченко Ю.А. з заявою про прийняття спадщини та почала розпоряджатись спадковим майном, зокрема, повідомивши орендаря про необхідність звільнити квартиру АДРЕСА_2 , як вважає сторона позивача, з метою її подальшого продажу.

Враховуючи, що відповідачем можуть бути вчинені дії, спрямовані на відчуження вказаної квартири на користь третіх осіб, що, у разі задоволення позову, може ускладнити виконання рішення суду та унеможливити ефективний захист порушеного права позивача, представник позивача просить суд вжити запропоновані ним заходи забезпечення позову.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.150 цього Кодексу заходи забезпечення позову.

Відповідно до ч.2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.1.ст.150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Згідно з ч.3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено, зокрема, предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно з вимогами Постанови Пленуму ВСУ № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову повинні відповідати і бути співрозмірними заявленим позовним вимогам, мають бути безпосередньо пов`язаними з предметом спору, необхідними і достатніми для забезпечення виконання судового рішення.

При цьому, співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Таким чином співмірність, зокрема, полягає у тому, щоб засіб забезпечення відповідав предмету позову за вартістю. Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів фізичної або юридичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Також суд враховує, що під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчитися, що між сторонами виник спір.

Таким чином, враховуючи те, що між сторонами дійсно виник спір з приводу спадкового майна, до складу якого входить квартира АДРЕСА_2 , з урахуванням підстав та предмету позову, надавши оцінку відповідності виду забезпечення позову позовним вимогам, балансу інтересам сторін, суд вважає, що у даному випадку необхідним та достатнім видом забезпечення позову буде накладення арешту на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_2 , яка належить спадкодавцю ОСОБА_3 , оскільки невжиття такого заходу забезпечення позову може призвести до подальшого відчуження вказаного об`єкта нерухомості, що, у разі задоволення позову та визнання заповіту недійсним, призведе до нових спорів між особами, за якими буде зареєстровано право власності на квартиру, та позивачем, а також до порушення їх прав як законних набувачів.

У зв`язку з наведеним заява про забезпечення позову в цій частині підлягає задоволенню.

Щодо забезпечення позову шляхом заборони приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Петченко Ю.А. вчиняти будь-які дії в рамках спадкової справи № 14/2024, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 8-1 Закону України «Про нотаріат» встановлена заборона будь-якого втручання в діяльність нотаріуса, зокрема з метою перешкоджання виконанню ним своїх обов`язків.

Відповідно до підпункту 4.13 пункту 4 Глави 10 Розділу ІІ «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 року №296/5, за обґрунтованою письмовою заявою заінтересованої особи, яка звернулась до суду, та на підставі отриманого від суду повідомлення про надходження позовної заяви заінтересованої особи, яка оспорює право або факт, про посвідчення якого просить інша заінтересована особа, вчинення нотаріальної дії зупиняється до вирішення справи судом.

Отже, чинним законодавством України прямо передбачений обов`язок нотаріуса зупинити нотаріальне провадження, тобто тимчасово припинити вчинення нотаріальних дій на невизначений строк, за умови надходження від заінтересованої особи відповідної заяви та надання доказів звернення до суду з позовною заявою.

З огляду на викладене, враховуючи наявність спеціальної правової норми, яка імперативно визначає підставу обов`язкового зупинення нотаріусом вчинення нотаріальних дій на підставі письмової заяви позивача, як заінтересованої особи, суд приходить до висновку про недоведеність позивачем того, що невжиття судом обраного ним заходу забезпечення позову шляхом заборони нотаріусу вчиняти нотаріалі дії може істотно ускладнити чи унеможливити виконання майбутнього рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Позивач не позбавлена можливості скористатися наданим їй правом особисто здійснити захист свого інтересу у зазначений вище спосіб.

За наведених обставин суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про забезпечення позову у зазначений спосіб.

Керуючись ст.ст. 2, 151-153, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Кіпчук Ярослав Сергійович, про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Делікатна Любов Миколаївна, про визнання заповіту недійсним задовольнити частково.

Накласти арешт на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В іншій частині у задоволенні заяви відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Відомості про учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ;

Відповідач - ОСОБА_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 ;

Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Делікатна Любов Миколаївна, місцезнаходження: 04053, м. Київ, провул. Киянівський, буд. 3-7, прим. 102.

Суддя О.О. Тиха