Справа № 472/964/24
Провадження №2/472/71/25
УХВАЛА
про призначення судової комплексної
земельно-технічної експертизи
22 квітня 2025 року селище Веселинове
Миколаївської області
Веселинівський районний суд Миколаївської області у складі:
головуючого судді - Орленко Л.О.,
судового засідання - Чорної О.В.,
прокурора - Ложкаря М.Л.,
представника відповідача - Шкапенко Т.О.
(в режимі відеоконференції),
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 у селищі Веселинове Миколаївської області цивільну справу № 472/964/24 за позовом першого заступника керівника Миколаївської обласної прокуратури Фальченка Дениса Вікторовича в інтересах держави в особі Степівської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області до Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області, ОСОБА_1 , про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядженні земельною ділянкою шляхом визнання незаконним та скасування рішення про затвердження технічної документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність, рішення про державну реєстрацію прав, повернення земельної ділянки,
В судове засідання представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Лукіянчин І.П. не з`явився, але до суду 22 квітня 2025 року подав заяву, в якій просив провести судове засідання без його участі, підтримав своє клопотання про поновлення процесуального строку та про призначення експертизи та просив його задовольнити.
В судовому засіданні представник відповідача ГУ Держгеокадастру в Миколаївській області Шкапенко Т.О. підтримала клопотання адвоката Лукіянчина І.П. та просила його задовольнити.
В судовому засіданні прокурор Ложкар М.Л., з урахуванням письмових заперечень першого заступника керівника Миколаївської обласної прокуратури Фальченка Д.В. на клопотання представника позивача, просив відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Лукіянчина І.П., посилаючись на те, що подача представником відповідача клопотання про поновлення процесуального строку та про призначення судової експертизи - це ухилення від своїх процесуальних обов`язків, які відповідач мав раніше, і намагання подати у справі № 472/964/24 нові докази, що суперечить вимогам ЦПК України і є підставою для залишення клопотання без задоволення. Крім того, зазначає, що підстав для проведення у справі експертизи немає, оскільки наявність допущених порушень законодавства під час прийняття Головним управлінням Держгеокадастру у Миколаївській області спірного наказу, викладена в позовній заяві та обґрунтована належними і фактичними доказами, долученими до останньої.
Заслухавши думки учасників справи, вивчивши клопотання представника відповідача, суд дійшов наступного висновку.
Ухвалою суду від 26 вересня 2024 року відкрито провадження в справі та призначено підготовче засідання.
03 грудня 2024 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
12 березня 2026 року представником відповідача - адвокатом Лукіянчиним І.П. подано до суду клопотання про поновлення пропущеного строку для подання клопотання про призначення експертизи та про призначення комплексної земельно-технічної експертизи.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини 1-4 ст. 12 ЦПК України).
Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 1 та 2 ст. 77 ЦПК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
В силу ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Відповідно до ч. 3 ст. 83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.
Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є, зокрема, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.
У відповідності до п. 5, 7, 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.
Клопотання про призначення експертизи у справі, за правилами ст. 189 ЦПК України, повинно бути заявлено на стадії підготовчого провадження.
Разом з тим, з огляду на конкретні обставини цієї справи, заперечення з боку відповідачів щодо самого позову, суд вважає, що відмова у призначенні судом експертизи щодо дослідження поставлених питань не дозволить встановити дійсні обставини, а відповідно, виконати завдання правосуддя щодо справедливого розгляду справи, що послужить проявом надмірного формалізму.
Встановлення вищевказаних обставин має істотне значення для вирішення цієї справи з урахуванням заперечень сторони відповідачів щодо позовних вимог, про що було заявлено першочергово у встановлені процесуальні строки.
Дії суду, що сприяють встановленню істини у справі, в жодному разі не повинні сприйматися як дії щодо захисту однієї із сторін процесу. Цивільний процес є формою реалізації правосуддя, яка забезпечує і гарантії здійснення правосуддя, і гарантії права громадян на судовий захист. Такий зв`язок правосуддя і цивільного судочинства пояснює їх принципову єдність як змісту і форми.
Правосуддя через процес необхідно розглядати як доступність, що полягає у певному стандарті, який відбиває вимоги справедливого та ефективного судового захисту, що конкретизується в належних судових процедурах, розумних строках, і безперешкодного звернення усякої заінтересованої особи до суду.
Суд має сприяти у вирішенні спору, а тому призначення у справі судової експертизи на стадії розгляду справи по суті не становить порушення таким судом норм процесуального права. Відмова суду у призначенні експертизи лише з підстав порушення стороною стадійності заявлення такого клопотання не дає можливості суду встановити з достатнім ступенем вірогідності обставин справи та переконатись у найоптимальнішому способі вирішення спору із найменшими обтяженнями для обох сторін.
Відповідно до п.1 ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу в справі, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.
Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Таким чином, враховуючи обов`язок суду забезпечувати сторонам здійснення їх права на подання доказів на підтвердження своїх посилань та заперечень, а також ту обставину, що для вирішення справи потрібні спеціальні знання, з метою всебічного та об`єктивного розгляду справи, суд вважає, що клопотання представника відповідача підлягає задоволенню.
Відповідно до п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України суд може за заявою особи, яка бере участь у справі, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.
Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, то на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 103, 127, 139, 258, 259, 260, 261 ЦПК України, суд
Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Лукіянчина І.П. про поновлення процесуального строку та про призначення судової комплексної земельно-технічної експертизи, - задовольнити.
Поновити відповідачу ОСОБА_1 процесуальний строк для подання до суду клопотання про призначення експертизи.
Попередити експерта (експертів) про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за надання завідомо неправдивого висновку експерта (введення в оману суду) та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.
На вирішення експертизи поставити наступні питання:
3) Чи є балка і річка одним і тим же природним об`єктом?;
Для проведення експертизи в розпорядження експертам надати матеріали цивільної справи № 472/964/24.
Оплату за проведення експертизи покласти на відповідача ОСОБА_1 .
Провадження в даній справі до отримання висновку експерта зупинити.
Роз`яснити учасникам справи наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені ст. 109 ЦПК України, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складено 23 квітня 2025 року.

Суддя Веселинівського районного суду

Миколаївської області Л.О. Орленко