Дата документу 29.04.2025
Справа № 334/1119/25
Провадження № 2/334/1696/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2025 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Коломареннко К.А., за участі секретаря судового засідання Цілінко А.С., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договом

в с т а н о в и в:

10 лютого 2025 року до Ленінського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», сформована в системі «Електронний суд» представником позивача Грибановим Д.В. (діє на підставі Довіреності від 05.12.2024 р.), до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 206 587,21 гривень та судовий збір.

Ухвалою суду від 12 лютого 2025 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання, визначено сторонам строк для подання заяв по суті спору.

17 березня 2025 року представник відповідача адвокат Працевитий Геннадій Олександрович звернувся до Ленінського районного суду м.Запоріжжя з зустрічною позовною заявою, сформованою в системі «Електронний Суд» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» про захист прав споживачів, визнання договору недійсним. Згідно сформованих вимог зустрічної позовної заяви представник відповідача просить суд «Прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднати позови в одне провадження. Постановити ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Визнати недійсним Заяву-Договір про відкриття Поточного рахунку та надання Кредиту «Кредит готівкою» №014-RO-82-115721162 від 24.11.2021 р., підписаний від імені ОСОБА_1 та Акціонерного товариства «Райффайзен банк» (правонаступником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів». Стягнути на користь позивача судові витрати».

24 березня 2025 року від представника позивача Білотіл Ангеліни Григорівни надійшло клопотання, сформоване в системі «Електронний Суд», про заміну первісного відповідача належним відповідачем, згідно якого представник позивача просить суд «Роз`єднати провадження за позовом ТОВ «ФК «ЄАПБ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль». Замінити неналежного позивача ТОВ «ФК «ЄАПБ» по справі за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ТОВ «ФК «ЄАПБ» про визнання кредитного договору недійсним на належного Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль».

В судове засідання сторони не з`явились, своїх представників не направили. Згідно поданого 24.03.2025 року клопотання представник позивача просить розгляд справи здійснювати за відсутності представника позивача. Згідно поданої 29.04.2025 представник відповідача просить провести судове засідання 29.04.2025 без його участі, вирішити питання щодо прийняття зустрічного позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, доходить наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємоповязані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

У постанові від 18 грудня 2019 року у справі № 200/22329/14-ц Велика Палата Верховного Суду наголосила, що зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог унеможливлює задоволення вимог позивача. Зустрічний позов має бути пред`явлений лише до первісного позивача (або одного зі співпозивачів).

Згідно з постановами Верховного Суду від 17.05.2021 у справі №910/18778/20, від 22.04.2019 у справі №914/2236/18 конструкція ч.2 ст.180 ГПК вказує на її імперативність, тобто суд позбавлений широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову; умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.

У постанові Верховного Суду від 27.01.2021 у справі №908/1688/20 вказано, що зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

28 вересня 2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в рамках справи № 910/6070/21 (ЄДРСРУ № 99926387) досліджував питання щодо взаємної пов`язаності зустрічного та первісного позовів та доцільність їх спільного розгляду.

Верховний суд констатує, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за наявністю одночасно двох умов:

1) обидва позови взаємопов`язані;

2) спільний їх розгляд є доцільним.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У постанові від 20.03.2019 у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом

Отже, взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів та доцільність їх спільного розгляду може виявлятись у такому:

?повністю чи частково співпадають підстави обох позовів (фактичні обставини); при цьому правові підстави цих позовів можуть бути різними;

?для підтвердження підстав позову сторонами (позивачем за первісним позовом і відповідачем за зустрічним) надані переважно або частково одні ті самі докази;

?вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись (при цьому предмети та підстави таких позовів можуть бути не пов`язаними, доцільність розгляду в одному провадженні спрямована на процесуальну економію, уникнення процедури примусового виконання одночасно двох судових рішень);

?задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову;

?спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору/спорів між сторонами.

Дослідивши матеріали справи та матеріали зустрічного позову, суд доходить висновку, що пред`явлений первісний та зустрічний позови взаємопов`язані за своїм предметом. Проте сумісний розгляд вказаних первісного та зустрічного позовів, при їх об`єднанні, істотно розширить предмет доказування, що в свою чергу, призведе до затягування розгляду справи по суті, з огляду на те, що фактично вимоги зустрічної позовної заяви звернуті до іншої особи Акціонерного товариства «Райффайзен Банк», яке до участі у справ не залучено. Відповідно до частин першої, третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункти 1 і 4 частини другої статті 175 ЦПК України).

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України).

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

При цьому лише позивач наділений правом визначення суб`єктного складу учасників справи, зокрема і відповідача, до якого звернена позовна вимога.

З огляду на викладені вимоги процесуального закону, суд доходить висновку, що зустрічна позовна заява подана в порушення вимог ст. 193 ЦПК України, прийняття зустрічного позову до розгляду з первісним, істотно розширить предмет доказування, та суб`єктний склад учасників, що в свою чергу, призведе до затягування розгляду справи по суті, а тому не може бути прийняті до розгляду з первісним позовом, що не позбавляє відповідача звернутись до суду з самостійними позовними вимогами в загальному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 193 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» про захист прав споживачів, визнання договору недійсним.

Роз`яснити ОСОБА_1 його право на звернення до суду в загальному порядку, що встановлений Цивільним процесуальним кодексом України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Коломаренко К. А.