Справа № 724/4303/24
Провадження № 2-с/724/11/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2025 року м.Хотин

Суддя Хотинського районного суду Чернівецької області Ковальчук Т.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 16 грудня 2024 року у справі № 724/4303/24 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію з ОСОБА_1 ,

в с т а н о в и в:

28.04.2025 року на адресу Хотинського районного суду Чернівецької області засобами поштового зв`язку надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 16.12.2024 року у справі №724/4303/24 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» заборгованості за спожиту електричну енергію.

Суддя, дослідивши заяву та додані до неї документи, вважає, що її слід повернути без розгляду.

Згідно з ч.1 ст.160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

В силу ч.1-2 ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача (ч.3 ст.170 ЦПК України).

Відповідно до ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущенного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого ч.1 ст.170 ЦПК України.

У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду (ч.6 ст.170 ЦПК України).

Як вбачається з заяви про скасування судового наказу, подаючи заяву ОСОБА_1 не зазначив відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Крім того, відповідно до додатку вказаного в заяві про скасування судового наказу, до заяви додано: квитанція про сплату судового збору в сумі 151 грн 50 коп /пункт1/.

З акту Хотинського районного суду Чернівецької області від 28.04.2025 року вбачається, що при розкритті поштового листа, надісланого ОСОБА_1 , виявлено відсутність документів, відповідно до додатку вказаного в заяві ОСОБА_1 про скасування судового наказу, а саме: квитанції про сплату судового збору.

Зазначені обставини свідчать про невідповідність заяви вимогам процесуального Закону, що в свою чергу тягне настання наслідків визначених у ч.6 ст.170 ЦПК України.

У наказному провадженні, на відміну від позовного, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу цивільним процесуальним законодавством не передбачена можливість залишення такої заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків. В такому випадку заява повертається без розгляду.

Враховуючи, що подана заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу оформлена неналежним чином, а тому суддя вважає, що заяву слід повернути заявнику без розгляду.

Дотримання формалізованих норм застосування процесуальних правил цивільного судочинства є цінним і важливим, оскільки воно здатне обмежити дискреційні повноваження, забезпечити рівність сторін, запобігти свавіллю, забезпечити ефективне вирішення спору і винесення судового рішення в розумні строки, забезпечити юридичну визначеність і повагу до суду.

При цьому, суд звертає увагу ОСОБА_1 на те, що повернення заяви без розгляду не перешкоджає заявнику повторно звернутися до суду із заявою про скасування судового наказу, оформленою відповідно до вимог ст.170 ЦПК України, в якій заявник може заявити клопотання про поновлення пропущеного строку.

Керуючись ст.ст. 170, 260, 353 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 16 грудня 2024 року у справі № 724/4303/24 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Хотинський районний суд Чернівецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т. М. Ковальчук