ЛУГИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________________________________
Справа № 281/89/25
Провадження по справі 2/281/114/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2025 року селище Лугини

Лугинський районний суд Житомирської області

у складі:

головуючого - судді Свинченко Г.Д.,

за участю:

секретаря судових засідань Михальченко І.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

28.02.2025 року в провадження Лугинського районного суду Житомирської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обгрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся - ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина за законом на житловий будинок з надвірними будівлями АДРЕСА_1 .

Після смерті спадкодавця спадкова справа не заводилась. Інші спадкоємці 1 та 2 черги відсутні. Також право на спадкове майно має рідний брат позивача - ОСОБА_2 , тому його залучено в якості відповідача. Батько позивача ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ОСОБА_1 у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки вважав, що прийняв спадщину після смерті спадкодавиці, оскільки доглядає за спадковим будинком, обробляє земельну ділянку, інтересу до спадкового майна ніколи не втрачав, відмови від прийняття спадщини не писав.

Підставою пропуску строку звернення до нотаріуса є введення на території України військового стану, який продовжується в даний час.

Приватний нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 у зв`язку з тим, що пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. При цьому йому було рекомендовано звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 04.03.2025 року відкрито провадження у даній справі та призначено справу до підготовчого судового засідання.

Представник позивача ОСОБА_5 у позовній заяві просить розгляд справи проводити без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи його без участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі, не заперечує проти їх задоволення.

За таких обставин суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами, відповідно до вимог ст. ст. 191 ч. 2, 247 ЦПК України.

Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

За нормами ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, дослідивши письмові докази та враховуючи те, що відповідач повністю визнає позовні вимоги та не заперечує проти їх задоволення та просить прийняти рішення в підготовчому судовому засіданні, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Старосілля, Коростенського району, Житомирської області померла ОСОБА_3 у віці 83 роки, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 24.03.2023 року, виданого Лугинським відділом ДРАЦС у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерство юстиції (м. Київ).

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію розірвання шлюбу № 8 від 29.03.2023 року, свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 05.06.1964 року, свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 10.05.1994 року та свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 від 02.10.1986 року, ОСОБА_3 є бабусею позивача.

Батько позивача - ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_5 від 13.02.2024 року.

ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно проживала та була зареєстрована на момент смерті одна по АДРЕСА_1 . Зазначений будинок належить ОСОБА_3 на праві особистої власності, що підтверджується довідкою № 100 від 11.02.2025 року та випискою із погосподарської книги № 102 від 11.02.2025 року.

Відповідно до листа № 230/01-16 від 21.02.2025 року, позивач звернувся до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Івчука С.С. з приводу прийняття спадщини, але йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що заява подана після спливу шестимісячного строку. Спадкова справа у встановлені строки заведена не була.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Частиною 1 статтею 1266 Цивільного кодексу України передбачено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частина 1 ст. 1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, та у подальшому неодноразово продовжувався і триває до сьогодні.

Позивач своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки йому перешкоджало введення військового стану на території України, яке триває на час розгляду справи, а також вважав, що фактично прийняв спадщину, оскільки доглядав спадковий будинок та користувався земельною ділянкою.

Строк для прийняття спадщини закінчився.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Враховуючи викладене, зважаючи, що спадщина після смерті ОСОБА_3 , на час розгляду справи ніким не прийнята, відумерлою у встановленому законом порядку не визнана, встановлення додаткового строку для прийняття спадщини є єдиним шляхом отримання спадкового майна, позивач не зміг з поважних причин у межах строку, відведеного для звернення, звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори, тому суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1218, 1261, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 200, 247, 263, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовільнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_6 , додатковий строк тривалістю у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті спадкодавця - бабусі позивача ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Старосілля, Коростенського району, Житомирської області.

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя Галина Свинченко