Провадження № 2/638/2665/25

28 квітня 2025 року м. Харків
Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Рибальченко Л.М.,
за участю секретаря судового засідання Коломієць І.М.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Шевченківського районного суду м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м.Харкова (стара назва Дзержинський районний суд м. Харкова) із позовом до Ізюмської міської ради Харківської області, в якому просить винести рішення про встановлення додаткового строку у два місяці, для подачі заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування позовної заяви зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_2 . Після її смерті залишилась спадщина: частка квартири за адресою: АДРЕСА_1 . На момент смерті мати була зареєстрована одна, її чоловік - ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . При зверненні до нотаріуса з приводу відкриття спадкової справи і видачі спадщини на вищезазначене майно після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 позивачу було відмовлено у зв`язку із пропуском визначеного законом 6-ти місячного строку для звернення до нотаріуса з відповідною заявою.
Зазначає, що він своєчасно, для отримання спадщини не зміг звернутись з заявою до нотаріуса з наступних підстав. У зв`язку із збройною агресією Російської Федерації проти України, м. Ізюм, Харківської області, де мешкав позива,, було окупованим у період з березня по вересень 2022 року. Закінчення строку для прийняття спадщини - 06 травня 2022 року (шестимісячний строк), 06 вересня 2022 року (десятимісячний строк), на цей час на окупованій території не працював жодний нотаріу. Були відсутні будь-які засоби поштового зв`язку.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 27 грудня 2024 року провадження по справі відкрито за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 06 березня 2024 року підготовче провадження закрито та призначено розгляд справи по суті.
Позивач в судове засідання не з`явився, надав до осуду заяву про розгляд справи за його відсутності.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином.
У відповідності до приписів ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд, дослідивши матеріали справи дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .
Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 .
З матеріалів справи, встановлено, що позивач є єдиним спадкоємцем.
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області приватного нотаріуса Стрельцовою О.О. від 03 жовтня 2024 року № 821/01-16 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_2 .
Вказана відмова у вчиненні нотаріальної дії обумовлена тим, що ОСОБА_1 пропустив шестимісячний строк прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 .
Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За змістом частин 1, 2 статті 1220 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Згідно з частиною 3 статті 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.
Частиною першою статті 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини 3 статті 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року №565/1145/17.
Суд, як поважність причин пропуску строку ОСОБА_1 для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 враховує, збройну агресію РФ проти України та тимчасову окупацію ЗС РФ м. Ізюм в період з березня 2022 року по вересень 2022 року.
Відповідно до ч. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Судом встановлено, що спору про спадкування не існує, а сама спадщина відповідно до вимог ст.127 Цивільного кодексу України відумерлого не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до ч. 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець.
Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність у ОСОБА_1 поважних причин пропуску встановленого законом шестимісячного строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_2 , у зв`язку з військовою агресією РФ проти Держави Україна.
Крім того, судом враховується той факт, що позивач є спадкоємцем за законом першої черги після померлого, спадщина відповідно до вимог ст.1277 Цивільного кодексу України відумерлого не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до ч. 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець.
На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню та ОСОБА_1 необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 тривалістю в два місяці, з дня набранням рішенням суду законної сили.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини -задовільнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном у 2 (два) місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня виготовлення повного тексту рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 )

Відповідач: Ізюмська міська рада Харківської області (адреса: Харківська область, Ізюмський район, м. Ізюм, вул. Центральна 1).

Суддя Л.М. Рибальченко