КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/1874/2025 Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2025 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Невідома Т.О., Соколова В.В.,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК ВОСКРЕСЕНСЬКИЙ» на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 20 травня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК ВОСКРЕСЕНСЬКИЙ», третя особа: фізична особа-підприємець ОСОБА_2 про відшкодування збитків внаслідок залиття квартири,

встановив:

У жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до «ЖК ВОСКРЕСЕНСЬКИЙ» відшкодування збитків внаслідок залиття квартири.

В обґрунтування своїх вимог вказувала, що їй на підставі договору дарування від 8 жовтня 2019 р. належить квартира АДРЕСА_1 .

23 липня 2023 року внаслідок несправності каналізаційного стояка відбулося залиття квартири позивача , що підтверджуються відповідним актом від 23 липня 2023 року.

Внаслідок залиття квартири позивачу були спричинені матеріальні збитки в розмірі 134 924 грн.

Позивака зазначала, що у відповідності до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» було створено ОСББ «ЖК Воскресенський» яке займається обслуговуванням вказаного будинку АДРЕСА_2 .

Внаслідок неналежного виконання відповідачем покладених на нього обов`язків по утриманню будинку, а саме - утримання каналізаційних труб в неналежному стані, призвело до їх забиття та, як наслідок, до залиття квартири позивачки.

Посилаючись на викладене, просила суд стягнути з відповідача на її користь 134 924 грн за спричинення матеріальної шкоди заподіяної внаслідок залиття її квартири, 10000 грн витрат на правничу допомогу, а також просила вирішити питання щодо розподілу судових витрат.

Протокольною ухвалою суду від 30 січня 2024 року до розгляду справи було залучено третю особу на стороні відповідача ФОП ОСОБА_2 .

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 20 травня 2024 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСББ «ЖК Воскресенський» на користь ОСОБА_1 124 079 грн матеріальних збитків заподіяних залиттям, 6100 грн витрат по оплаті експертного дослідження, а всього стягнуто 130 179 грн.

Стягнуто з ОСББ «ЖК Воскресенський» на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в розмірі 1301,79 грн

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач ОСББ «ЖК Воскресенський» подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 20 травня 2024 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на те, що в діях ОСББ «ЖК Воскресенський» відсутні ознаки протиправної поведінки та безпосередньої вини у завданні позивачці збитків шляхом залиття квартири. Вказує, що ОСББ «ЖК Воскресенський» здійснює усі необхідні дій, спрямовані на належне функціонування каналізаційної системи у будинку.

Також зазначає, що звіт про оцінку розміру матеріального збитку, на підставі якого суд визначив розмір відшкодування, містить численні недоліки, а тому є неналежним доказом по справі.

До апеляційної скарги додає клопотання, в якому просить суд призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу для визначення встановлення винуватця залиття квартири та встановлення дійсного розміру завданих збитків.

У відзиві на апеляційну скаргу позивачка ОСОБА_1 вказує, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, ухваленим на підставі норм матеріального та процесуального права. Апеляційну скаргу вважає безпідставною та необґрунтованою, тому просить рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 20 травня 2024 року залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСББ «ЖК Воскресенський» - без задоволення.

За правилами ч.1 ст.369 ЦПК України (в редакції, чинній на день подачі апеляційної скарги) апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, предметом позову є відшкодування збитків внаслідок залиття квартири у розмірі 134 924 грн.

За таких обставин апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч.13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що ОСОБА_1 на підставі договору дарування квартири від 08 жовтня 2019 року, номер запису про право власності 33571814 , належить на праві власності квартира АДРЕСА_1 .

11 травня 2018 року в Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи було зареєстровано ОСББ «ЖБК Воскресенський».

Відповідно до п.3 розділу ІІ статуту ОСББ «ЖБК Воскресенський» завданням та предметом діяльності даного ОСББ є в тому числі забезпечення належного утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території (буд. АДРЕСА_2 ).

23 липня 2023 року внаслідок несправності каналізаційного стояка відбулося залиття квартири позивачки №108, що підтверджуються відповідним актом від 23 липня 2023 року №1/07.2023.

Відповідно до акту причиною залиття стало засмічення, що утворилося всередині каналізаційних труб між 1 та 3 поверхом внаслідок невідповідного користування каналізаційною системою (вертикальна магістраль госп. Побутової каналізації) мешканцями 3-25 поверхів розташованих вище засмічення, які за короткий проміжок часу змили в каналізаційну систему вологі серветки та наповнювач для туалету тварин, що викликало засмічення зі значним перекриттям проходу труби між 1 та 3 поверхами.

Внаслідок залиття квартири було пошкоджено майно позивачки.

Відповідно до звіту про оцінку розміру матеріального збитку завданого ОСОБА_1 внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , складеного ФОП ОСОБА_3 , розмір шкоди складає 124 079 грн.

Вказана сума збитків та перелік пошкодженого майна під час розгляду справи у суді першої інстанції не оспорювався учасниками процесу.

Частиною 1 статті 18 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання відповідно до цього Закону та статуту зобов`язане:

забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам;

звітувати загальним зборам про виконання кошторису об`єднання за рік;

забезпечувати виконання вимог статуту об`єднання;

виконувати свої договірні зобов`язання;

забезпечувати дотримання інтересів усіх співвласників при встановленні умов і порядку володіння, користування і розпорядження спільною власністю, розподілі між співвласниками витрат на експлуатацію та ремонт спільного майна;

Суд першої інстанції також установив, що між ФОП « ОСОБА_2 » та ОСББ «ЖБК Воскресенський» було укладено договір №010821-в від 30 липня 2021 року «Про технічне та аварійне обслуговування систем центрального опалення, каналізації, гарячого та холодного водопостачання, внутрішніх будинкових електромереж, електрощитових, та систем внутрішнього освітлення».

Відповідно до даного договору, замовник (ОСББ « ІНФОРМАЦІЯ_1 ») доручає, а виконавець ФОП « ОСОБА_2 » бере на себе зобов`язання виконання послуг з технічного обслуговування систем центрального опалення, каналізації, гарячого та холодного водопостачання, внутрішніх будинкових електромереж, електрощитових, та систем внутрішнього освітлення;

Ліквідація аварійних пошкоджень внутрішніх будинкових систем обслуговування систем центрального опалення, каналізації, гарячого та холодного водопостачання, внутрішніх будинкових електромереж, електрощитових, та систем внутрішнього освітлення.

Також відповідно до пунктів 3.7; 3.10 розділу 3 даного договору виконавець не притягується до відповідальності в разі залиття квартир, приміщень власників (орендарів) при пошкодженні трубопроводів, опалювальних приладів, рушникосушарок, встановлених з порушенням проекту, або ж залиття, яке виникло внаслідок незадовільного технічного стану труб ХВП, ГВП, ЦО, термін яких закінчився.

Залиття квартир, приміщень власників (орендарів), матеріальних цінностей, що виникли з вини мешканців, власників (орендарів), які самостійно переобладнали системи ЦО, ГВП, ХВП або механічно їх пошкодили.

Відповідач надав суду акти профілактичних оглядів та платіжні інструкції проведення розрахунків з третьою особою.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених 17 травня 2005 року передбачено, що водопровідно-каналізаційна система житлового будинку повинна забезпечувати можливість безперебійного подання води до

всіх санітарних приладів квартир, інших водорозбірних пристроїв,

відводити використану воду в міську каналізаційну систему.

Розвідні каналізаційні стояки водопровідно-каналізаційної мережі магістральних трубопроводів повинні бути прокладені строго вертикально, без переломів у

розтрубах, а системи в цілому повинні бути герметичні.

Причинами, що погіршують роботу системи, є:

- порушення правил експлуатації жилих приміщень і водопровідно-каналізаційних систем;

- несправність запірно-регулювальної арматури;

- незадовільне утеплення водопровідних і каналізаційних труб у неопалюваних приміщеннях;

- неякісний монтаж санітарно-технічних кабін чи осадові деформації частин будинку;

- несвоєчасне усунення протікання, випадкових засмічень, а також несвоєчасне проведення профілактичних робіт (оглядів, прочищень).

Під час обслуговування системи водопроводу і каналізації необхідно:

- знати експлуатовану систему за кресленнями і в натурі (у

разі відсутності креслень необхідно їх одержати чи скласти);

- регулярно проводити огляд санітарно-технічного устаткування, водопровідно-каналізаційних систем та будинкових засобів обліку та регулювання води на них, контролюючи промерзання трубопроводів, витік води та ін.;

- здійснювати не рідше одного разу на рік профілактичне обслуговування запірної арматури (з прогонкою вентилів кранів), прочищення дворової та не рідше двох разів у рік - будинкової каналізаційної мережі;

- оглядати колодязі дворової мережі, кришки яких необхідно очищати від землі, сміття чи снігу;

- вчасно виконувати роботи з ремонту внутрішньобудинкових водопровідно-каналізаційних систем за заявками мешканців;

- при необхідності заміняти прокладки водопровідних кранів та ремонтувати зливні бачки;

- усувати засмічення в системі.

У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищені або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити ; відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

За вимогами ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

За змістом цієї статті обов`язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Відповідно до ч. 2 статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги (Постанова Верховного Суду від 27 березня 2019 року справа № 643/19078/15-ц, провадження № 61-17962св18).

Згідно зі ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги (Постанова Верховного Суду від 27 березня 2019 року справа № 643/19078/15-ц, провадження № 61-17962св18).

Аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що в межах даного спору позивачка правомірно заявила вимоги до відповідача про відшкодування завданої матеріальної шкоди у розмірі 124 079 грн, що підтверджується належними та допустимими доказами.

Посилання у апеляційній скарзі на відсутність ознак протиправної поведінки та безпосередньої вини у завданні позивачці збитків шляхом залиття квартири з боку ОСББ «ЖК Воскресенський» на висновки суду першої інстанції не впливають, оскільки на підставі наявних у матеріалах справи доказів суд установив, що залиття сталося внаслідок неналежного функціонування каналізаційної системи у житловому будинку, обов`язки щодо утримання якої у належному стані покладено саме на відповідача.

Доводи апеляційної скарги щодо неналежності звіту про оцінку розміру матеріального збитку, на підставі якого суд визначив розмір відшкодування, колегія суддів також відхиляє, адже зазначені апелянтом недоліки (фіксація плісняви на підставі відеозапису, встановлена оцінювачем необхідність заміни всієї площі ламінату та здійснення розрахунку без урахування того, що квартиру набуто у власність у 2019 році, а залиття трапилось у 2023 році) не є суттєвими та такими, що впливають на коректність звіту. Суд також враховує, що звіт за формою та змістом відповідає вимогам до цього документу, його виконано особою, що має відповідну кваліфікацію. Крім цього, під час розгляду справи у суді першої інстанції відповідач власного висновку щодо розміру завданого збитку не надав та не висловлював заперечень щодо наданого позивачкою звіту.

Додане до апеляційної скарги клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи для визначення встановлення винуватця залиття квартири та встановлення дійсного розміру завданих збитків задоволенню не підлягає, оскільки відповідач подавав відзив на позовну заяву, брав участь у судових засіданнях по справі, однак, не заявляв відповідного клопотання у суді першої інстанції.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Перевіряючи законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів доходить висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, підстави для його скасуванні відсутні.

Керуючись статтями 369, 374, 375, 382, 383, 384 України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК ВОСКРЕСЕНСЬКИЙ» залишити без задоволення.

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 20 травня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України, оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: В.А. Нежура

Судді: Т.О. Невідома

В.В. Соколова