Житомирський апеляційний суд
Категорія 68 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2025 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

розглянувши в порядку письмового провадження (без повідомлення учасників справи) у м. Житомирі

цивільну справу №752/10001/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: виконавчий комітет Житомирської міської ради, Голосіївська районна у місті Києві державна адміністрація, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою адвокатом Симоненком Дмитром Євгеновичем,

на ухвалу Корольовського районного суду м.Житомира від 22 липня 2024 року, яка постановлена під головуванням судді Шалоти К.В. у м.Житомирі,

в с т а н о в и в:

У травні 2024 року ОСОБА_1 через представника адвоката Симоненка Д.Є. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 . Просить: зобов`язати відповідача ( ОСОБА_2 ) не чинити йому ( ОСОБА_1 ) перешкоди у спілкуванні зі спільною дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зобов`язати відповідача ( ОСОБА_2 ) забезпечити можливість щоденного спілкування позивача ( ОСОБА_1 ) із сином ОСОБА_3 через відео зв`язок у інтервалі з 10:00 до 21:00 тривалістю не менше однієї години впродовж доби.

Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 22 липня 2024 року позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною з доданими до неї документами повернута особі, яка її подала.

ОСОБА_1 , не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, через представника адвоката Симоненка Д.Є. подав апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовані тим, що частина п`ята ст.124 ЦПК України не підлягає застосуванню, а саме: «Останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу». Застереження, що міститься у другій частині цитованого речення стосується процесуальних дій, які можуть бути вчиненими виключно в приміщенні суду. Усунення недоліків позовної заяви не відноситься до таких процесуальних дій. Недоліки можливо усунути як шляхом безпосередньої подачі процесуальних документів до канцелярії суду, так і через засоби поштового зв`язку або через підсистему «Електронний суд». Позивач через представника подав позовну заяву через підсистему «Електронний суд» після 23 години, але до 24 години останнього дня строку. Отже, строк дотримано і не порушено. Схожий висновок у подібних правовідносинах зробив Верховний Суд в постановах від 29 серпня 2022 року в справі №906/1521/20, від 06 липня 2023 року в справі №947/1843/21, від 16 серпня 2023 року в справі №761/29374/19, від 20 березня 2024 року в справі №761/29930/20. Ці правові висновки стосуються усунення недоліків апеляційних скарг через підсистему «Електронний суд», де апеляційні суди повертали апеляційні скарги через не усунення недоліків до кінця робочого дня у відповідному суді. Висновок сформульований таким чином, що оскільки подання апеляційної скарги здійснювалося засобами електронного зв`язку з використанням електронного цифрового підпису, представник був вправі подати апеляційну скаргу до 24 години останнього дня встановленого процесуального строку.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити, а ухвалу суду першої інстанції - залишити без змін.

Свою позицію аргументує тим, що по-перше, суд першої інстанції правомірно зробив висновок, що позовна заява після усунення її недоліків подана представником позивача після закінчення встановленого судом в ухвалі від 30 червня 2024 року п`ятиденного строку для усунення недоліків позовної заяви, й представник позивача не порушує питання про продовження пропущеного процесуального строку на усунення недоліків і на подання позовної заяви в новій редакції, а тому позовна заява підлягає поверненню, оскільки представник позивача не усунув недоліки позовної заяви у встановлений законом строк. По-друге, внаслідок неналежного користування своїми процесуальними правами представником ОСОБА_1 адвокатом Симоненком Д.Є. і неподанням у строк, встановлений судом, належної заяви на виконання вимог ухвали суду (клопотання) та позовної заяви в новій редакції із доказами надіслання цих процесуальних документів учасникам справи, заявником не було дотримано вимог процесуального закону. По-третє, постанови Верховного Суду, на які посилаються в апеляційній скарзі, не є релевантними щодо спірного у справі процесуального питання. По-четверте, довід апеляційної скарги, викладений в абзаці 5-му 3-ої сторін тексту апеляційної скарги, спростувати неможливо через незавершення речення.

Перевіривши відповідно до положень ст.367 ЦПК України законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів апеляційного суду доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив із того, що представник позивача не усунув недоліки позовної заяви у встановлений судом строк, ураховуючи, що позовна заява після усунення її недоліків надійшла до суду після закінчення робочого часу в суді, а саме: 15 липня 2024 року після 23 години та була зареєстрована в суді 16 липня 2024 року, з урахуванням вимог частини п`ятої ст.124 ЦПК України, згідно якої останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу. Отже, суд першої інстанції дійшов висновку, що позовна заява після усунення її недоліків подана представником позивача після закінчення встановленого судом в ухвалі від 30 червня 2024 року п`ятиденного строку для усунення недоліків позовної заяви та представник позивача не порушує питання про поновлення пропущеного процесуального строку.

Колегія суддів не може погодитися із підставами, на яких суд першої інстанції повернув позовну заяву особі, яка її подала, з наступних мотивів.

Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 через представника адвоката Симоненка Д.Є. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні.

Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 30 червня 2024 року позовна заява залишена без руху для усунення недоліків, а саме: позовна заява не містить зазначення відомостей про реєстраційний номер облікової картки платника податку відповідача, відомі адреси електронної пошти; у позовній заяві відсутнє зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (а.с.42). Одночасно застережено, що позивач має усунути вказані вище недоліки шляхом подання до суду належним чином оформленої позовної заяви, копії якої у разі подання до суду позовної заяви в електронній формі через електронний кабінет повинні бути надіслані іншим учасникам справи, докази чого позивач має подати до суду. У резолютивній частині ухвали суд першої інстанції прописав, що позивачу наданий строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів із дня отримання копії цієї ухвали.

Копія ухвали про залишення позову без руху доставлена 09 липня 2024 року до електронного кабінету представника позивача адвоката Симоненка Д.Є. (а.с.43).

Отже, останній день для усунення недоліків 15 липня 2024 року, оскільки 14 липня 2024 року вихідний день, а відповідно до положень частини третьої ст.124 ЦПК України, якщо закінчення строку припадає на вихідний день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Представник ОСОБА_1 адвокат Симоненко Д.Є. 15 липня 2024 року в системі «Електронний суд» сформував та направив суду позовну заяву з урахуванням вимог ухвали суду про залишення позову без руху (а.с.45-68). Вказана заява зареєстрована в суді першої інстанції 16 липня 2024 року за №25714.

Окрім того, позовна заява надіслана представником позивача іншим учасникам справи, а саме: Соломянюк І.Г., Голосіївській районній в місті Києві державній адміністрації, виконавчому комітету Житомирської міської ради Житомирської області, та доставлена до їхніх кабінетів 15 липня 2024 року о 23:14 год (а.с.69-71).

За правилами ст.123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За змістом частини третьої ст.124 ЦПК України, якщо закінчення строку припадає на вихідний день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відповідно до вимог частини четвертої ст.124 ЦПК України перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події.

Заява про усунення недоліків позовної заяви сформована в системі «Електронний суд» та направлена суду першої інстанції 15 липня 2024 року о 23:14 год.

Частинами п`ятою та шостою ст.124 ЦПК України передбачено, що останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Подання заяви про усунення недоліків позовної заяви здійснено через систему «Електронний суд», а тому ОСОБА_1 особисто або через свого представника був вправі усунути недоліки позовної заяви до 24 години 15 липня 2024 року, що й було здійснено його представником. Отже, заява про усунення недоліків позовної заяви подана у визначений судом п`ятиденний строк, а висновки суду першої інстанції з цього приводу є помилковими.

Суд першої інстанції, постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви у зв`язку з не усуненням її недоліків у встановлений судом строк, не звернув уваги на зазначені вище вимоги законодавства та не врахував можливості подачі заявником документів засобами електронного зв`язку до 24 години останнього дня, установленого ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху п`ятиденного строку, а тому висновок суду першої інстанції про несвоєчасне усунення недоліків є помилковим.

Згідно з частиною першою ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів доходить висновку, що при вирішенні питання про відкриття провадження у справі суд першої інстанції порушив норми процесуального права. Оскаржена ухвала, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, підлягає скасуванню з передачею справи до Корольовського районного суду м.Житомира для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374,379,381-384 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Симоненком Дмитром Євгеновичем, задовольнити.

Ухвалу Корольовського районного суду м.Житомира від 22 липня 2024 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді: