Справа № 755/5512/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"29" квітня 2025 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Коваленко І.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріального збитку, завданого внаслідок залиття,-

в с т а н о в и в:

Через підсистему «Електронний суд» до Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат - Євдоченко Н.Д., до ОСОБА_2 про відшкодування матеріального збитку, завданого внаслідок залиття.

10.04.2025 року позовну заяву, у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, передано в провадження судді Коваленко І.В.

24.04.2025 року, згідно ч. 7 ст. 187 ЦПК України, з відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА отримана інформація про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 , яка збігається з адресою, зазначеною у позовній заяві.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. 1, 3 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 та п. 5 ч 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як вбачається з копії свідоцтва про право власності на житло від 16.05.2023 року, квартира АДРЕСА_1 , належить на праві приватної, спільної часткової власності ОСОБА_1 та членам її сім`ї: ОСОБА_3 в рівних частках.

Співвласники квартири мають рівні з позивачем права на володіння та користування цим майном, а також на відшкодування шкоди, заподіяної майну, рішення суду може вплинути на ці права.

Позивачем не обґрунтовано, з яких правових підстав, виходячи зі статусу квартири та перебування її у власності декількох осіб, позивач просить стягнути кошти лише на її користь.

Крім того, вказану позовну заяву подано до суду без дотримання вимог пункту 6 частини 3 статті 175 ЦПК України, яким встановлено, що позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Проте, позивачем не надано суду будь-яких доказів на підтвердження того, що позивачем вживалися заходи досудового врегулювання спору з відповідачем по справі.

Згідно положення ч. 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

На підтвердження факту порушення саме потенційним відповідачем ОСОБА_2 прав та законних інтересів позивача за наслідками залиття її квартири позивачем має бути надано докази належності на праві власності станом на день залиття саме потенційному відповідачу ОСОБА_2 квартири, з якої відбулось залиття квартири позивача, оскільки відповідно до положень статей 319, 322 ЦК України саме власник несе тягар відповідальності за належне йому на праві власності майно.

Тобто позивачем має бути надано суду Витяг з державного реєстру права власності на нерухоме майно щодо вказаної квартири та/або дані КП Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності або копію договору щодо належності квартири на праві власності станом на день залиття саме потенційному відповідачу, право на отримання яких надано адвокатам на їх запит відповідно до Закону України «Про адвокатуру».

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог статті 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду; якщо позивач не усунув недоліки у встановлений судом строк, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 175-177, 185, 260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріального збитку, завданого внаслідок залиття - залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж п`ять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя :