Справа № 466/3942/19
Провадження № 2-во/466/39/25
У Х В А Л А

28 квітня 2025 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова

в складі: головуючий суддя Едер П. Т.

секретар с/з Костюк В. С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в резолютивній частині рішення суду, -

в с т а н о в и в:

13 серпня 2019 року Шевченківським районним судом м. Львова ухвалено рішення, яким позов задоволено повністю. Шлюб, зареєстрований 05 травня 2011 року в міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ), актовий запис №551, - розірвано. Після розірвання шлюбу присвоєно ОСОБА_1 дошлюбне прізвище ОСОБА_3 . Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок) витрат по оплаті судового збору.

08 квітня 2025 на адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 , у якій просить виправити описку в рішенні від 13.08.2019 про розірвання шлюбу у справі №466/3942/19, а саме резолютивну частину і залишити їй прізвище « ОСОБА_4 ».

Згідно з ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст.269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення вказаного питання є ініціативою суду.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу ( помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Аналогічна правова позиція викладена також у постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20).

Як вбачається з матеріалів даної цивільної справи, за результатом її розгляду в судовому засіданні, яке було призначено на 13.08.2019 року, судом було ухвалено вищевказане рішення у справі. Як вбачається з позовної заяви позивач просила залишити їй прізвище ОСОБА_3 .

За вказаних обставин суд зазначає, що судове рішення ухвалено 13.08.2019 року, у якому в резолютивній частині рішення зазначено «після розірвання шлюбу присвоєно ОСОБА_1 дошлюбне прізвище ОСОБА_3 », виправлення описки не потребує.

У судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явилася, хоча належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи. Причини неявки не відомі.

Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оглянувши матеріали цивільної справи № 466/3942/19, суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в резолютивній частині рішення суду слід відмовити.

Керуючись ст. 247, 260, 261, 269 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в резолютивній частині рішення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду, шляхом подання протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення апеляційної скарги.

Суддя: П. Т. Едер