ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/5659/25 Справа № 197/1380/23 Суддя у 1-й інстанції - Шевченко О.В. Суддя у 2-й інстанції - Зубакова В. П.
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

30 квітня 2025 року м. Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Зубакової В.П.,

суддів - Бондар Я.М., Остапенко В.О.

розглянувши апеляційну скаргу позивача Акціонерного товариства «Сенс Банк» на рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Широківського районного суду Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року відмовлено у позові Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Не погодившись з рішенням суду позивач Акціонерне товариство «Сенс Банк» 04 квітня 2025 року звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, повне Широківського районного суду Дніпропетровської областібуло складено 30 травня 2024 року, в день його проголошення, тобто тридцяти денний строк на подання апеляційної скарги на рішення суду починається з 31 травня 2024 року та закінчився 29 червня 2024 року, який є вихідним днем.

Відповідно до п. 5 ст. 254 ЦК України якщо останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день, тобто строк на подання апеляційної скарги в даному випадку закінчився 01 липня 2024 року.

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Сенс Банк» на рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року подано до суду 04 квітня 2025 року, тобто з порушенням процесуального строку, у зв`язку з чим останній звернувся до суду із клопотанням про поновлення цього строку, яке обґрунтовано тим, що позивачу АТ «Сенс Банк» та його представнику адвокату Рудницькому Ю.І. копія рішення не направлялась.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 22 квітня 2025 року апеляційну скаргу позивача Акціонерного товариства «Сенс Банк» на рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року залишено без руху для звернення до апеляційного суду із обгрунтованим клопотанням про поновлення пропущеного процесуального строку.

Попереджено особу, яка подає апеляційну скаргу, що на випадок невиконання даної ухвали в названий строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовить у відкритті апеляційного провадження, і апеляційна скарга буде повернута.

24 квітня 2025 року через систему «Електронний суд» від представника Акціонерного товариства «Сенс Банк» - адвоката Рудницького Юлія Ігоровича надійшло клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та відкриття апеляційного провадження по вказаній справі.

Клопотання мотивоване тим, що рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року ухвалено за відсутності учасників справи.

Дата складання повного тексту судового рішення не вказана.

Відповідно до інформації, яка міститься на офіційному сайті Єдиного державного реєстру судових рішень, повний текст рішення було надіслано судом для оприлюднення 24 липня 2024 року, зареєстровано в ЄДРСР 24 липня 2024, забезпечено надання загального доступу 25.07.2024.

Як зазначено в ухвалі Дніпровського апеляційного суду від 22 квітня 2025 року, в матеріалах справи наявні докази того, що рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року доставлено до електронного кабінету позивача АТ «Сенс Банк» 24 липня 2024 року та апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду подано представником АТ «Сенс Банк» - адвокатом Рудницьким Ю.І. через підсистему «Електронний суд» 04 квітня 2025 року, натомість, копія рішення не була доставлена до електронного кабінету представника АТ «Сенс Банк» - адвоката Рудницького Ю.І.

Також, представником позивача АТ «Сенс Банк» адвокатом Рудницьким Ю.І. через підсистему «Електронний суд» подавалися клопотання в межах розгляду справи судом першої інстанції.

Згідно на п. 36 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної систем (затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 від 17.08.2021 року) встановлено, що після надсилання засобами Електронного суду документів (у тому числі процесуальних документів, письмових та електронних доказів тощо) особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду таких документів у суді або в органі та установі системи правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подано документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

Однак, не зважаючи на те, що засобами Електронного суду надсилались документи в суд першої інстанції, адвокату Рудницькому Ю.І., як представнику АТ «Сенс Банк», до власного Електронного кабінету не надходило жодного процесуального документа з Широківського районного суду Дніпропетровської області по справі № 197/1380/23.

Таким чином, адвокат Рудницький Ю.І. вважає, що пропущений процесуальний строк на оскарження рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року може бути поновлено, у зв`язку з тим, що представник АТ «Сенс Банк» - адвокат Рудницький Ю.І. не отримував копію оскаржуваного судового рішення у своєму Електронному кабінеті.

Ознайомившись з вищенаведеними доводами та перевіривши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження за вказаною апеляційною скаргою, з наступних підстав.

Згідно ч.5 ст. 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦК України учасниками цивільних відносин є фізичні особи та юридичні особи.

Відповідно до ст. 80 ЦК України юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.

Законом України № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами». З 21 лютого 2024 року наявність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі стане обов`язковою для всіх юридичних осіб приватної форми власності.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів).

Пунктом 17 Положення про ЄСІТС визначено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Пунктом 24 Положення визначено, що підсистема «Електронний суд» - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Відповідно до пункту 36 Положення після надсилання засобами Електронного суду процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

Офіційна електронна адреса в розумінні Положення - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Пунктом 111 розділу IV «Перехідні положення» Положення встановлено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає документи у справах або на офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом, відповідно до матеріалів справи документ в електронному вигляді «Рішення» від 30 травня 2024 року по справі № 197/1380/23, а також прикріплені до нього файли було надіслано одержувачу АТ «Сенс Банк» в його електронний кабінет та доставлено 20:01:51 24.07.2024 (а.с.45), тобто учасник справи, а саме АТ «Сенс Банк» отримав рішення суду 20:01:51 24.07.2024.

Таким чином, Акціонерне товариство «Сенс Банк» мало б право на безумовне поновлення пропущеного процесуального строку на подання апеляційної скарги на рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року у випадку подання такої скарги у строк по 26 серпня 2024 року, з урахуванням вихідного дня.

Апеляційну скаргу на рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року позивачем АТ «Сенс Банк» подано до суду 04.04.2025 і доводів на підтвердження поважності пропуску процесуального строку суду не надано.

Доводи викладені у клопотанні представника позивача АТ «Сенс Банк» - адвоката Рудницького Ю.І., поданому до суду 24.04.2025, про визнання поважними причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року, у зв`язку з неврученням судом першої інстанції копії рішення уповноваженому представнику АТ «Сенс Банк» - адвокату Рудницькому Ю.І., колегія суддів відхиляє, у зв`язку з вищенаведеним.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що 23 листопада 2023 року АТ «Сенс Банк» звернулось до Широківського районного суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, який підписаний адвокатом Назаром Мужиком.

Відповідно до довіреності № 019880/23 від 11.08.2023 АК «Сенс Банк», код в , в особі виконуючого обов`язки Голови Правління, заступника Голови Правління, Члена Правління Зубченко Олени Миколаївни, уповноважило Мужика Назара Тарасовича (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 000550, видане Радою адвокатів Львівської області 22.03.2017) представляти інтереси АТ «Сенс Банк», в тому числі по договору про надання правової допомоги.

Вказана довіреність була видана без права передоручення, на строк до 11.02.2024. (а.с.28)

В матеріалах справи відсутні будь які згадки про участь у справі № 197/1380/23, як представника позивача АТ «Сенс Банк» - Рудницького Юлія Ігоровича, на які він посилається у своєму клопотанні від 04.04.2025.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу самостійно цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя, у тому числі доступність до апеляційного оскарження судового рішення. Право на апеляційне оскарження судових рішень закріплено і в ст. 129 Конституції України.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України", Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України" зазначено: "право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані".

Отже, заявником пропущено строки, визначені ЦПК України, для подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, наведені підстави пропущення процесуального строку визнані колегією суддів не поважними, оскільки копію оскаржуваного рішення позивач отримав 20:01:51 24.07.24, з апеляційною скаргою позивач звернувся до суду 04.04.2025, пропустивши процесуальний строк, представник Рудницький Ю.І. участі по справі не приймав, тому викладені у його клопотанні доводи є необґрунтованими.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Зазначені обставини є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження по справі за поданою апеляційною скаргою на рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, -

У X В А Л И В:

Відмовити Акціонерному товариству "Сенс Банк" у відкритті апеляційного провадження по поданій ним апеляційній скарзі на рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Апеляційну скаргу та додані до неї матеріали повернути особі, що її подала.

Матеріали цивільної справи № 197/1380/23 повернути до Широківського районного суду Дніпропетровської області.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, але може бути оскаржена в касаційному поряду безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий:

Судді: