Справа № 137/252/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" квітня 2025 р.

Літинський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Желіховського В.М.,

секретаря судового засідання Голота О.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в с-щі Літин за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Чечельницький відділ державної виконавчої служби у Гайсинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дитини,

ВСТАНОВИВ:

До Літинського районного суду Вінницької області звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Чечельницький відділ державної виконавчої служби у Гайсинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дитини.

Позов мотивує тим, що від спільного шлюбу з відповідачем ОСОБА_2 мають неповнолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка після розірвнаня шлюбу проживає разом з нею та перебуває на її утриманні.

Відповідно до судового наказу №137/1484/22 виданого 05.01.2024 року Літинського району Вінницької області з відповідача стягнуто аліменти на утримання дитини, в розмірі частини його заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, до досягнення нею повноліття, починаючи стягнення з 28 грудня 2023 року. Проте, внаслідок невиконання винесеного судового наказу, утворилась заборгованість по виплаті аліментів на утримання доньки в період з 28.12.2023 по 24.01.2025 в розмірі 43 930, 58 грн.

Враховуючи те, що вказана заборгованість виникла з вини відповідача, тому вона має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалння судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Згідно розрахунку, обчисленого відповідно до положень, викладених у постанвоі Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі №333/6020/16-ц станом на 01 червня 2022 за певною формулою становить 103 108,27 грн.

Тому змушена звернутися до суду з вказаним позовом і просить стягнути з відповідача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 43930,58 грн.

Ухвалою Літинського районного суду Вінницької області від 26.02.2025 відкрито провадження по справі та призначено розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву. Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність. Позовні вимоги підтримує повністю та не заперечує проти винесення заочного розгляду справи.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про день час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений. До суду повернувся конверт з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог Чечельницький відділ державної виконавчої служби у Гайсинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Бунич В.П. в судове засідання не з`явився, надіслали до суду клопотання про розгляд справи без участі представника. При винесенні рішення покладаються на розсуд суду.

У відповідності до ч.1 ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; не з`явився в судове засідання без поважних причин та не повідомив про причини неявки; не подав відзив, а позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Суд ухвалив можливим провести заочний розгляд справи на підставі наявних доказів, оскільки позивач проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Відповідно до ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки сторони не з`явилися у судове засідання. Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

При розгляді справи судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.7) її батьками зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Рішенням Літинського районного суду Вінницької області від 29.10.2018 (а.с.8-9) шлюб між сторонами розірваний. Відповідно до судового наказу №137/1484/22 виданого 05.01.2024 року Літинського району Вінницької області (а.с.10) з відповідача ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі частини його заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, до досягнення нею повноліття, починаючи стягнення з 28 грудня 2023 року. Відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів від 05.02.2025 (а.с.11) заборгованість зі сплати аліментів по примусовому виконанні судового наказу №137/1484/23 станом на 24 січня 2025 року становить 43 930,58 грн. 17.01.2014 року державний виконавцем Чечельницького відділу державної виконавчої служби у Гайсинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) відкрито виконавче провадження №73859518 (а.с.12). Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Відповідно до частини першої статті 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. У п. 22 постанови Пленуму ВСУ від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм СК України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що передбачена ст. 196 СКУ країни відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів, а за передбачених ст. 197 СК України умов повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості. Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, то строк виконання цього обов`язку буде різним, а тому кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Отже, пеня за прострочення зі сплати аліментів нараховується за кожним періодичним платежем окремо з дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення, після чого розмір нарахованої пені за кожним щомісячним платежем підсумовується та визначається загальна сума пені за порушення аліментних зобов`язань. Виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, то за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на всю суму заборгованості, а її нарахування обмежується лише сумою несплачених аліментів за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується наступним чином: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість, а загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць). Такий правовий висновок зробив Верховний Суд України у справі №333/6020/16-ц від 03.04.2019 року.

Доказів відсутності вини відповідача у несплаті аліментів останній суду не подав. При розрахунку пені позивачем враховано заборгованість по аліментах, свого розрахунку відповідач не надав, а тому дослідивши розрахунок позивача, суд з ним погоджується. Оскільки факт наявності заборгованості зі сплати аліментів підтверджується належними доказами - розрахунками заборгованості, і відповідачем не спростовано вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів позивачу у вказаний період, суд приходить до висновку, що вказана заборгованість виникла з вини відповідача і вимоги позивача про стягнення пені є обґрунтованими. Вирішуючи питання щодо розміру пені, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, суд враховує правову природу пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом ст. 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів, але не більше 100 відсотків заборгованості. Суд враховуючи норми ст. 196 СК України, вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за прострочення сплати аліментів на її утримання в розмірі 43 930,58 грн. Оскільки при зверненні до суду позивачка була звільнення від сплати судового збору, тому на підставі ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави 1211, 20 грн. судового збору. На підставі викладеного, згідно ст. ст.180, 196, 197 СК України, керуючись ст. ст. 5, 10-13, 19, 76-82, 141, 258, 259, 264, 265, 273 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір», суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованої за адресою АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , паспорт серії НОМЕР_4 , неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 43 930,58 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на відповідний рахунок судовий збір в розмірі 1211, 20 грн.

Копію заочного рішення протягом 2 діб направити відповідачеві та роз`яснити, що заяву про перегляд заочного рішення відповідач може надіслати до суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Апеляційну скаргу на рішення суду сторони можуть подати протягом 30 днів з дня проголошення рішення до Вінницького апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя : Желіховський В. М.