УХВАЛА

25 квітня 2025 року

м. Київ

справа № 308/8857/16-ц

провадження № 61-5212ск25

Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шуляк Надія Олександрівна, на постанову Закарпатського апеляційного суду від 11 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання частини будинковолодіння спільною сумісною власністю подружжя, виключення частини майна із складу спадкового майна, виділення частини майна в натурі та визнання права власності на частку майна,

ВСТАНОВИВ:

21 квітня 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Шуляк Н. О. через підсистему «Електронний суд» направила до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Закарпатського апеляційного суду

від 11 березня 2025 року.

У касаційній скарзі вона просить суд касаційної інстанції скасувати оскаржувану постанову апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження,

з огляду на таке.

У пункті 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України передбачено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору в встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається

до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно з підпунктом 8 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

У серпні 2016 року позивач звернулась до суду з позовом, який містить одну вимогу майнового характеру про виділення в натурі та визнання за ОСОБА_1 права власності на 30 % у будинковолодінні та земельну ділянку, на якій воно розташоване та дві немайнові вимоги про визнання 39% будинковолодіння спільною сумісною власністю колишнього подружжя та виключення 39% будинковолодіння зі складу спадкового майна ОСОБА_3 , яке прийняв у складі спадкового майна

ОСОБА_2 .

Як вбачається зі змісту касаційної скарги, ОСОБА_1 оскаржує постанову апеляційного суду в частині позовних вимог про визнання 39% будинковолодіння АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю подружжя, виключення 39% вказаного будинковолодіння зі складу спадкового майна ОСОБА_3 , яке прийняв у складі спадкового майна ОСОБА_2 та визнання за ОСОБА_4 право власності на 19,5 % у будинковолодінні та земельної ділянки, на якій воно розташоване, кадастровий номер :03:002:0024.

У постанові від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися в ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду

від 26 лютого 2019 року в справі № 907/9/17).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

ОСОБА_1 сплатила судовий збір у розмірі 1 100, 40 грн, однак у касаційній скарзі не зазначає ціну позову (вартість будинковолодінні АДРЕСА_1 та земельної ділянки кадастровий номер :03:002:0024) та не надає належних та допустимих доказів на підтвердження вартості спірного нерухомого майна, а із наданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити вартість спірного нерухомого майна, тому заявнику необхідно надати суду належні та допустимі докази на підтвердження вартості спірного нерухомого майна , і, відповідно, самостійно встановити й обґрунтувати розмір судового збору.

Що стосується немайнових вимог про визнання 39% будинковолодіння спільною сумісною власністю подружжя та виключення вказаного будинковолодіння зі складу спадкового майна, заявнику слід зазначити наступне.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (1600 грн* 0,4= 640 грн).

Згідно з підпунктом 8 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

З огляду на казане, заявнику необхідно сплатити судовий збір в частині немайнових вимог у розмірі 2560 грн (640 грн + 640 грн) * 200%.

За частиною другою статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення цих недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шуляк Надія Олександрівна, на постанову Закарпатського апеляційного суду від 11 березня 2025 року залишити без руху, надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко