СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/3517/25
ун. № 759/5347/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Горбенко Н.О., за участю секретаря судового засідання Бетіна М.О., без участі сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін заяву відповідача ОСОБА_1 про надання строку для примирення у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Горбенко Н.О.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 17 березня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

20 березня 2025 року та 24 березня 2025 року відповідачем - ОСОБА_1 на адресу суду направлено заяву, в якій відповідач просить суд надати їм із ОСОБА_3 строк для примирення на термін шість місяців. Обґрунтовуючи свою заяву, ОСОБА_1 послався на те, що від дня укладення шлюбу з 2019 року і по сьогоднішній день він прикладає зусилля щодо збереження шлюбу. Зазначив, що у них із позивачкою дійсно час від часу виникають дрібні непорозуміння стосовно ведення спільного господарства, які рідко переходять у конфлікт та носять тимчасовий характер, що обумовлюється тим, що у них недостатньо співпадає розуміння своїх ролей у сім`ї і вони пред`являють один одному неузгоджені очікування і вимоги.

Вважає, що докладає максимум зусиль щодо врегулювання спірних питань між ними із позивачем без застосування надмірних емоцій, намагається всі непорозуміння врегулювати мирним шляхом. Вважає, що усі найважливіші питання життя сім`ї мають вирішуватися подружжям спільно, на засадах рівності. Вказав, що у них із ОСОБА_2 є двоє спільних малолітніх дітей і він хоче, щоб діти росли в повноцінній родині. Вказав, що зацікавлений у збереженні сім`ї та вважає, що підстави для розірвання шлюбу відсутні.

На підставі викладеного просить суд надати строк для примирення тривалістю шість місяців.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 24 березня 2025 року змінено порядок розгляду справи - на розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Позивач у судове засідання не з`явилась, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце судового розгляду, про причини своєї неявки суд не повідомила, клопотань на відкладення судового розгляду не подавала.

Відповідач повторно у судове засідання не з`явився, був належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання.

Направив на адресу суду заяву про перенесення судового засідання у зв`язку із тим, що він перебуває на лікарняному. Доказів зазначеному суду не надано.

Крім того, суд звертає увагу, що на минуле судове засідання ОСОБА_1 також не з`явився, зазначивши, що буде перебувати у службовому відрядженні у м. Хмельницькому, вказав, що підтверджуючі документи подасть у наступному судовому засіданні. Однак, станом на дату судового засідання, ОСОБА_1 не надав суду документи, які б підтвердили причини його неявки на минуле судове засідання.

Відповідні документи відсутні і щодо сьогоднішнього судового засідання.

Таким чином, суд визнає причину неявки ОСОБА_1 у судове засідання неповажною.

Отже, відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду, повторно не з`явився у судове засідання без поважних на те причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Зважаючи на викладене, суд визнав за можливе провести судове засідання за відсутності учасників справи, що не з`явились, оскільки їх неявка не перешкоджає проведенню судового засідання.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у зв`язку із неявкою учасників справи у судове засідання.

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Згідно із положеннями ч. 7 ст. 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Статтею 111 Сімейного кодексу України передбачено, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 21 грудня 2007 року за №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Слід зазначити, що передбачене ч. 1 ст. 111 СК України право вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду. При цьому, судам слід використовувати надану законом можливість для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

В конкретній справі суд враховує, що справа перебуває у провадженні суду тривалий час, примирення між сторонами так і не відбулось.

Крім того, позивачкою у поданому позові було зазначено, що вона не бажає перебувати у шлюбі із відповідачем та просить час для примирення не надавати, оскільки в цій ситуації він є недоречним.

Також суд враховує, що відповідач, будучи належним чином повідомленим про судове слухання, повторно у судове засідання не з`явився без надання суду доказів поважності причин своєї неявки. Таким чином, ОСОБА_1 не скористався правом з`явитись до судового засідання та обґрунтувати заяву про надання строку на примирення.

Згідно з ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Враховуючи, що законом визначено право, а не обов`язок суду зупинити провадження у справі і призначити подружжю строк для примирення, незгоду сторони позивача із наданням строку для примирення, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви відповідача.

Керуючись ст. 240, 258-261 ЦПК України, ст. 111 СК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про надання строку для примирення у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Київського апеляційного суду міста Києва.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 28 квітня 2025 року.

Суддя Н.О.Горбенко