Провадження № 2/761/1677/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Пономаренко Н.В

за участю секретаря: Яцишина А.О.

представника відповідача: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в загальному провадженні питання щодо залишення без розгляду позовної заяви в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання правочинів недійсними у частині, поділ спільного сумісного майна подружжя, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 27 серпня 2018 року у цивільній справі № 757/40789/16-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про поділ майна подружжя вимоги роз`єднано (виділено) в окреме провадження, а саме у частині зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2023 року справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання правочинів недійсними у частині, поділ спільного сумісного майна подружжя, передати на розгляд до Шевченківського районного суду м. Києва.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16.12.2024 закрито підготовче провадження по справі та призначити її до судового розгляду по суті в загальному провадженні.

В судовому засіданні 16.04.2025 поставлено на обговорення учасників справи питання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із повторною неявкою сторони позивача.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 підтримав залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача.

В судове засідання 20.02.2025 о 13 год. 00 хв. позивачка, не з`явилася, свого представника не направила, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про що свідчить власноруч підписана розписка представником позивача адвокатом Ларичевим В.В. про день, час та місце розгляду вказаної справи призначено на 13 год. 00 хв. 20.02.2025. В судовому засіданні було оголошено перерву до 16.04.2025 о 11 год. 00 хв.

В судове засідання 16.04.2025 о 11 год. 00 хв. позивачка повторно , не з`явилася, свого представника не направила, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про що свідчать рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке повернулось до суду з конвертом із судовою повісткою про судове засідання на 16.04.2025 року о 11 год. 00 хв., без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Окрім того, про місце, дату та час судового засідання 16.04.2025 о 11 год. 00 хв. повідомлявся представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Ларичев В.В. про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке повернулось до суду з конвертом із судовою повісткою про судове засідання на 16.04.2025 року о 11 год. 00 хв., без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного суду викладених в постанові від 25.04.2018 року у справі №800/547/17 - направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адрес є достатнім для того, щоб вважати повідомлення/надсилання належним. При цьому отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправки, а тому не може свідчити про неправомірність його дій.

Крім того, про день, час та місце розгляду справи на 16.04.2025 о 11 год. 00 хв. позивачка повідомлялася шляхом надсилання судової повістки у формі SMS, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» документа «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній» на 16.04.2025 о 11 год. 00 хв., яку надіслано представнику позивачки на номер телефону вказаний у матеріалах справи.

Отже, позивачка ОСОБА_2 повторно не з`явилася, свого представника не направила в судове засідання 16.04.2025 на 11 год. 00 хв.

Судом береться до уваги та обставина, що справа вже протягом тривалого часу, перебуває в провадженні суду, проте позивач двічі поспіль на розгляд справи не з`являвся, свого представника не направив, хоча сторона позивача, як вже встановлено судом, була належним чином повідомлена, тому, в даному випадку, відкладення судом чергового судового засідання, за вказаних обставин, призведе до порушення ст.2 ЦПК України, якими визначені завдання та основні засади цивільного судочинства, зокрема щодо розумності строків розгляду справи судом та своєчасного розгляду і вирішення цивільних справ з метою захисту свобод чи інтересів фізичних осіб.

Вимогами ч.5 ст.223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У частинах першій, другій та четвертій статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Таким чином, позивач та його представник був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи в суді, що відповідає статті 128 ЦПК України.

Також, суд враховує, що інформація стосовно слухання судом справи є публічною та розміщується на офіційному сайті Шевченківського районного суду м. Києва в мережі Інтернет.

Згідно приписів п. 3 ч. 2, ч. 3 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою. У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У пункті 3 частини першої статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

При цьому, згідно п.п. 1- 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу , сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Крім того, передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain») від 07.07.1989).

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Крім того аналіз норм ст. 223, 257 ЦПК України вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Водночас, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.05.2019 року у справі № 310/12817/13.

Також суд враховує, що вказана цивільна справа тривалий час перебуває провадженні суду а також те, що позивач, як найбільш зацікавлена особа в розгляді даної справи, мав право бути присутнім в судовому засіданні особисто, або через свого представника.

Таким чином, як вбачається з матеріалів справи, позивачка належним чином повідомлялася про час та місце розгляду справи в судові засідання на 20.02.2025 на 13 год. 00 хв. та 16.04.2025 на 11 год. 00 хв., але у вказані судові засідання повторно не з`явилася, свого представника не направила, що, в свою чергу, є підставою для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до вимог ст. 257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 200, 257, 260, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання правочинів недійсними у частині, поділ спільного сумісного майна подружжя, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.261 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено: 21.04.2025.

Суддя: