СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-во/759/102/25
ун. № 2-1006/11
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Горбенко Н.О., за участю секретаря судового засідання Бетіна М.О., без участі сторін, розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Штепи Руслана Петровича про виправлення помилок у судовому рішенні у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Святошинська районна в м. Києві державна адміністрація про поділ будинку та земельної ділянки, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Святошинська районна в м. Києві державна адміністрація про поділ будинку та земельної ділянки.

14.04.2025 року представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Штепа Р.П. звернувся до суду із заявою про виправлення помилки у судовому рішенні Святошинського районного суду м. Києва від 26.11.2014 року у межах розгляду цивільної справи (№ 2-1006/11) за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Святошинська районна в м. Києві державна адміністрація про поділ будинку та земельної ділянки.

Представник відповідача просить виправити описки в рішенні від 26.11.2014 року, а саме:

- в п`ятому абзаці резолютивної частини зазначивши вірно, що довжина від точки «7» перпендикулярно від стіни будинку до точки «8» становить 2,03 м. замість 1,0 м.;

- в шостому абзаці резолютивної частини зазначивши вірно, що в загальне користування співвласників житлового будинку АДРЕСА_1 виділяється земельна ділянка площею 13.65 кв.м. замість 36.13 кв.м.

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що в описовій частині Експертного висновку щодо першого варіанту розподілу земельної ділянки зазначається що «Варіант 1 схеми розподілу земельної ділянки між співвласниками домоволодіння АДРЕСА_2 зображений на схемі в Додатку № 9 до даного Висновку».

Відповідно до Додатку № 9 до Експертного висновку відстань від точки «7» перпендикулярно від стіни будинку до точки «8» фактично становить 2.03 м., в той час коли в Рішенні суду чомусь зазначається така відстань не як 2,03 м. а

помилково - 1,0 м.

Таким чином, в резолютивній частині Рішення суду замість вірного в частині поділу земельної ділянки що проходить через точки, зокрема: - від точки «7» перпендикулярно від стіни будинку до точки «8» не вірно зазначену довжину 1,0 м. в той час коли вірною є довжина 2,03 м.

Також зазначив, що згідно Додатку № 9 до Експертного висновку розміри частини земельної ділянки, що перебуває у спільному користуванні між співвласниками становить 2,73 м. на 5,00 м. що відповідно по площі становить 13,65 кв.м.

Зазначена арифметична помилка, за переконанням представника відповідача, також допущена в резолютивній частині Рішення суду щодо поділу земельної ділянки в частині визначення площі земельної ділянки для загального користування між співвласниками житлового будинку, де помилково зазначено таку площу як 36.13 кв.м. замість вірної 13.65 кв.м.

Вважає, що такі помилки не впливають на суть та зміст рішення.

На підставі викладеного просить суд виправити помилку, допущену в п`ятому абзаці резолютивної частини рішення Святошинського районного суду м. Києва від 26 листопада 2014 року по справі № 2-1006/11 (провадження № 2/759/1582/14) зазначивши вірно, що довжина від точки «7» перпендикулярно від стіни будинку до точки «8» становить 2,03 м. замість 1,0 м.; та виправити помилку, допущену в шостому абзаці резолютивної частини рішення Святошинського районного суду м. Києва від 26 листопада 2014 року по справі № 2-1006/11 (провадження № 2/759/1582/14) зазначивши вірно, що в загальне користування співвласників житлового будинку АДРЕСА_1 виділяється земельна ділянка площею 13.65 кв.м. замість 36,13 кв.м.

У відповідності до протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду визначено головуючу суддю Горбенко Н.О.

Ухвалою суду від 17 квітня 2025 року прийнято до розгляду заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Штепи Р.П. про виправлення помилок у судовому рішенні та постановлено розгляд заяви здійснювати без повідомлення учасників справи.

Представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Штепа Р.П. до канцелярії суду подана заява про розгляд заява без його участі, просив вимоги заяви задовольнити з викладених обставин.

Позивач ОСОБА_2 надіслав до суду свої зауваження щодо задоволення заяви та просив відмовити у її задоволенні за необґрунтованості.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені у судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка, помилки у написанні складних чисел тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, наприклад: написання прізвищ та імен, адреси, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Суд може виправити лише ті описки в судовому рішенні, які сам допустив. За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях). При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

У відповідності до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 р. за №14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 26 листопада 2014 року позов задоволено, проведено поділ в натурі житлового будинку з відповідними надвірними будівлями та спорудами, які розташовані по АДРЕСА_1 та виділено ОСОБА_2 в натурі приміщення:

?1-1 тамбур площею 2,5 кв.м.

?1-2 вбиральню площею 1,7 кв.м.;

?1-3 кухня площею 15 кв.м.;

?1-4 ванна площею 2,8 кв.м.;

?1-5 коридор площею 3,8 кв.м.;

?1-6 житлова кімната площею 13,5 кв.м.;

?1-7 житлова кімната площею 11,4 кв.м.;

?3-2 кухня площею 5,70 кв.м.;

?3-3 житлова кімната площею 24,10кв.м., а всього по будинку 80,5 кв.м. вартістю 374 864грн. 65коп.

?сарай «Б» вартістю 31361,23грн., сарай «б» вартістю 9349,45кв.м., сарай «б1» вартістю 21453,91кв.м., гараж «В» вартістю 50886,83кв.м., сарай «В-ІІ пов» вартістю 117371,90грн., навіс «Г» вартістю 3215,86грн., а всього по будівлям і спорудам загальною вартістю 608 503грн. 83коп.

Виділено ОСОБА_1 в натурі приміщення:

?2-1 тамбур площею 1,20 кв.м.;

?2-2 ванна площею 3,40 кв.м.;

?2-3 кухня площею 14,70 кв.м.;

?2-4 коридор площею 5,50 кв.м.;

?2-5 вбиральня площею 1,10 кв.м.;

?2-6 житлова кімната площею 12,60 кв.м.;

?2-7 житлова кімната площею 24,50 кв.м.;

?3-1 сходи площею 5.80кв.м.;

?3-2 кухня площею 4,20кв.м.;

?3-4 житлова кімната площею 9,90кв.м., а всього 82,90кв.м. вартістю 397 879 грн. 17коп.

Зобов`язано ОСОБА_2 :

?влаштувати сходову клітину на другий поверх до приміщення 3-2;

?влаштувати перегородку в приміщення 3-2 для утворення приміщень площею 5,7 та 4,2 кв.м.

Проведено поділ в натурі земельної ділянки, розташованої по АДРЕСА_1 . Лінія розподілу домоволодіння проходить по межі розподілу, яка проходить по ламаній лінії, що проходить через точки:

?від точки «5» (яка знаходиться на фасадній межі домоволодіння на відстані 9,41 м. від точки «1» та 9,26 м від точки «4») перпендикулярно від межі до точки «6» довжиною 4,36м;

?від точки «6» через лінію розподілу будинку до точки «7»;

?від точки «7» перпендикулярно від стіни будинку до точки «8» довжиною 1,0м;

?від точки «8» паралельно до стіни будинку до точки «9», що знаходиться на межі між точками «3» та «4» на відстані 5,2 м та 23,08 м;

В загальне користування співвласників житлового будинку АДРЕСА_1 запропоновано виділити земельну ділянку площею 36,13 кв.м., межі розподілу якої прокласти по ламаним лініям:

?від точки «6» (знаходиться на стіні житлового будинку на відстані 3,72 м від лівого кута будинку та 5,0 м від правого кута будинку) до точки «10» ( що є віссю стіни другого поверху) довжиною 2,73 м.

?від точки «10» вздовж вісі стіни другого поверху до точки «11» довжиною 5,0 м;

?від точки «11» вздовж вісі стіни другого поверху до точки «12» довжиною 2,73 м;

?від точки «11» вздовж лінії поділу будинку до точки «6».

Як вбачається зі змісту рішення, судом встановлено, що «згідно з висновком додаткової комісійної судової будівельно-технічної експертизи від 26.09.2014 року поділ житлового будинку по АДРЕСА_1 між співвласниками згідно їх ідеальних часток 5/8 та 3/8 в існуючому об`ємно-планувальному рішенні можливий з незначним відступом.

Даним висновком експертом запропоновано 3 варіанти поділу будинку. Судом з урахуванням погодження сторін в основу приймається перший варіант, оскільки він наближений до ідеальних часток співвласників та враховує порядок користування, що склався між ними. За цим варіантом позивачу виділяються житлові приміщення будинку загальною площею 80,5 кв.м. вартістю 374 864грн. 65коп., а також сарай «Б» вартістю 31361,23грн., сарай «б» вартістю 9349,45кв.м., сарай «б1» вартістю 21453,91кв.м., гараж «В» вартістю 50886,83кв.м., сарай «В-ІІ пов» вартістю 117371,90грн., навіс «Г» вартістю 3215,86грн., а всього будівлі та споруди загальною вартістю 608 503 грн. 83 коп.

Відповідачці за першим варіантом виділяються приміщення будинку загальною площею 82,90кв.м. вартістю 397 879 грн. 17 коп.

Оскільки за даним варіантом відступ від ідеальних часток по вартості для першого співвласника становить на 20 485,55грн. менше, а для другого співвласника - на 20 485,55грн. більше, з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню дана сума».

Суд звертає увагу на а.с. 148 справи, на якому зазначений варіант 1 розподілу земельної ділянки, запропонований експертом.

Так, експертом зазначено наступне:

«Лінія розподілу домоволодіння АДРЕСА_1 проходить по межі розподілу яка проходить по ламаній лінії, що проходить через точки:

- від точки «5»( яка знаходиться на фасадній межі домоволодіння на відстані 9,41 м від точки «1» та 9,26 м від точки «4») перпендикулярно від межі до точки «б» довжиною 4,36 м;

- від точки «б» через лінію розподілу будинку до точки «7»;

- від точки «7» перпендикулярно від стіни будинку до точки «8» довжиною 1,0 м;

- від точки «8» паралельно до стіни будинку до точки «9», що знаходиться на межі між точками «3» та «4» на відстані 5,2 м та 23,08 м;

В загальне користування співвласників житлового будинку АДРЕСА_1 пропонується виділити земельну ділянку площею 36,13 кв.м., межі розподілу якої прокласти по ламаним лініям:

- від точки «6» (знаходиться на стіні житлового будинку на відстані 3,72 м від лівого кута будинку та 5,0 м від правого кута будинку)до точки «10» (що є віссю стіни другого поверху) довжиною 2,73 м.

- від точки «10» вздовж вісі стіни другого поверху до точки «11» довжиною 5,0 м;

- від точки «11» вздовж вісі стіни другого поверху до точки «12» довжиною 2,73 м;

- від точки «11» вздовж лінії поділу будинку до точки «6».

Варіант 1 схеми розподілу земельної ділянки між співвласниками домоволодіння АДРЕСА_2 зображений на схемі в Додатку 9 до даного Висновку».

Таким чином, суд наголошує на тому, що резолютивна частина рішення містить варіант розподілу земельної ділянки, визначений під номером 1, і текст резолютивної частини рішення повністю відповідає висновку експертів додаткової комісійної судової будівельно-технічної експертизи «22342/13-42 від 26.09.2014 року, викладений ними на сторінці 148 матеріалів справи.

Суд погоджується з доводами представника, що додаток 9, наявний на сторінці 158 матеріалів справи, містить відмінну інформацію.

Так, відповідно до Додатку № 9 відстань від точки «7» перпендикулярно від стіни будинку до точки «8» фактично становить 2.03 м., розміри частини земельної ділянки, що перебуває у спільному користуванні між співвласниками становить 2,73 м. на 5,00 м.

Таким чином, саме у висновку експертів додаткової комісійної судової будівельно-технічної експертизи «22342/13-42 від 26.09.2014 року наявні розбіжності, оскільки Додаток №9 (а.с. 158) містить відомості, відмінні від тих, що зазначені у варіанті 1 розподілу земельної ділянки по тексту висновку (а.с. 148).

Суд зауважує, що він не вправі виправляти описки та усувати неточності, допущені експертами під час складення висновку додаткової комісійної судової будівельно-технічної експертизи.

В конкретному випадку резолютивна частина рішення Святошинського районного суду м. Києва від 26.11.2014 року у межах розгляду цивільної справи № 2-1006/11 описок не містить, оскільки повністю відображає висновок експертів по варіанту 1 розподілу земельної ділянки, що визначений у висновку експертів додаткової комісійної судової будівельно-технічної експертизи «22342/13-42 від 26.09.2014 року (а.с. 148).

Таким чином, дослідивши матеріали справи та зміст заяви про виправлення помилки, суд вважає, що зазначене представником відповідача не є опискою чи помилкою у розумінні ст. 269 ЦПК України, відтак суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заявлених вимог.

Керуючись: ст. ст. 260, 269, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Штепи Руслана Петровича про виправлення помилок у судовому рішенні у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Святошинська районна в м. Києві державна адміністрація про поділ будинку та земельної ділянки - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 28.04.2025 року.

Суддя Н.О. Горбенко