Справа № 177/1072/25
Провадження № 2/177/797/25
У Х В А Л А

Іменем України

01.05.2025 Суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області Лященко В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кноль Олена Анатоліївна про встановлення факту реєстрації шлюбу та про встановлення частки у спільній майні подружжя,

встановив:

29 квітня 2025 року до Криворізького районного суду Дніпропетровської області надійшла вищевказана позовна заява, в якій позивач просить суд:

- встановити факт реєстрації Зауралівською с/радою Екбекшильдерськського району Кокчетавської області 31 липня 1965 року, актовий запис № 11, шлюбу між матір`ю позивача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та батьком позивача - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- визначити, що частка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у праві спільної сумісної власності подружжя земельну ділянку площею 0,2417 га кадастровий номер :01:002:0014 та на будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , на вищезазначеній земельній ділянці, становить 1/2 частину;

- стягнути з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати.

Розглянувши означену заяву, суд зазначає наступне.

Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Аналогічні положення закріплені в частині 1 статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

З метою якісної та чіткої роботи судової системи міжнародним і національним законодавством передбачено принцип спеціалізації судів.

Територіальна підсудність - це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція.

Основними видами територіальної підсудності є, зокрема загальна, альтернативна та виключна.

Види підсудності передбачають в одних випадках пільги сторонам при виборі суду, в інших - створення найсприятливіших умов для вирішення справи, забезпечення незалежності та неупередженості суду, захист прав заінтересованих осіб.

Загальна територіальна підсудність встановлюється як загальне правило і застосовується у тому випадку, коли вона не змінена або доповнена іншим видом територіальної підсудності.

Статтею 1 ЦПК України передбачено, що цей Кодекс визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Разом з цим, статтею 30 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) визначено виключну підсудність справ.

Виключна підсудність є особливим видом територіальної підсудності, правила якої забороняють застосування при зверненні до суду інших норм, що регулюють інші види територіальної підсудності.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки (ч. 1 ст. 190 ЦК).

ЦК України при класифікації речей як об`єктів цивільних прав поділяє речі на рухомі і нерухомі.

Згідно з ч. 1 ст. 181 ЦК до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Отже, основним критерієм віднесення речей до нерухомих є фізична прив`язка об`єктів, розташованих на земельній ділянці, переміщення яких неможливо без їх знецінення. Вказані ознаки є основними і розглядати їх необхідно у сукупності.

Виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Словосполучення «з приводу нерухомого майна» необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

Таким чином, правила виключної підсудності застосовуються до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна і стосуються будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема, щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 7 липня 2020 року у справі № 910/10647/18 (провадження № 12-175гс19) дійшла, зокрема, таких висновків:

- нерухоме майно є особливим об`єктом права власності, оскільки наділене специфічними рисами - сталий зв`язок із землею, особлива цінність, неможливість переміщення без знецінення та зміни її призначення;

- майнове право на об`єкт нерухомості є складовою частиною такого майна, як об`єкта цивільних прав;

- виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

У п. 7.21 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.02.2021 у справі № 911/2390/18 вказано, що за визначенням, що дає Академічний тлумачний словник української мови, словосполука «з приводу» означає «у зв`язку з чим-небудь», тому словосполучення «з приводу нерухомого майна» треба розуміти як будь-який спір у зв`язку з нерухомим майно або певними діями, пов`язаними з цим майном.

У зв`язку з цим, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном (п. 7.23. вищевказаної постанови).

Предметом даного позову є, зокрема, визначення частки у праві спільної сумісної власності подружжя на земельну ділянку площею 0,2417 га кадастровий номер :01:002:0014 та на будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , на вищезазначеній земельній ділянці, і на такий позов поширюються правила виключної підсудності.

Разом з цим, відповідно до постанови ВР України № 807-ІХ від 17.07.2020 «Про утворення та ліквідацію районів», утворено Криворізький район (з адміністративним центром у місті Кривий Ріг) у складі територій Апостолівської міської, Вакулівської сільської, Глеюватської сільської, Гречаноподівської сільської, Грушіської сільської, Девладівської сільської, Зеленодольської міської, Карпівської сільської, Криворізької міської, Лозуватської сільської, Нивотрудівської сільської, Новолатівської сільської, Новопільської сільської, Софіївської селищної, Широківської селищної територіальних громад.

Однак, відповідно до ст. 125 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності. Суди утворюються, реорганізуються і ліквідуються законом.

Відповідно до п. 3-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів», до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

У зв`язку з чим, Криворізький районний суд Дніпропетровської області не має повноважень на розгляд справ, які відносяться до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду, відповідно до раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Криворізький районний суд Дніпропетровської області є судом, юрисдикція якого поширюється виключно на Криворізький район Дніпропетровської області в межах раніше визначеного району, а це Глеюватська, Новопільська та Лозуватська ОТГ.

Село Зелена Балка, на території якого розташована спірна земельна ділянка, територіально відноситься до підсудності Широківського районного суду Дніпропетровської області.

Враховуючи викладене, вищевказана цивільна справа не підсудна Криворізькому районному суду Дніпропетровської області, у зв`язку з чим підлягає передачі за підсудністю для розгляду до відповідного місцевого загального суду, за місцем розташування спірного нерухомого майна - Широківського районного суду Дніпропетровської області.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 30, 31 ЦПК України,

постановив:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кноль Олена Анатоліївна про встановлення факту реєстрації шлюбу та про встановлення частки у спільній майні подружжя передати за підсудністю на розгляд до Широківського районного суду Дніпропетровської області (53700, вул. Соборна, 86, с-ще Широке, Дніпропетровська область, e-mail: ).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

На ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя В.В.Лященко