Справа № 357/4046/25
Провадження № 2/357/2884/25
У Х В А Л А

іменем України

28 квітня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О.І.,

за участі секретаря Махненко Б.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду № 2 в м. Біла Церква позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокомплекс» про скасування наказу, поновлення на роботі та виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

У березні 2025 року уповноважений представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Борисенко Євген Сергійович звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовом до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокомплекс» про скасування наказу, поновлення на роботі та виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу (а.с. 1- 7).

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана позовна заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду, як справа позовного провадження.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 березня 2025 року головуючим суддею по справі було визначено Орєхова О.І. та матеріали передані для розгляду (а.с. 121-122)

Ухвалою судді від 01 квітня 2025 року позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження у даній справі та призначено до розгляду справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання на 28 квітня 2025 року (а.с. 126-127).

В судове засідання 28 квітня 2025 року сторони не з`явились.

25 квітня 2025 року судом за вх. № 22908 отримано заяву від представника позивача адвоката Борисенко Євгена Сергійовича, який діє на підставі ордеру, серія АІ № 1847624 (а.с. 132), в якій останній просив позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокомплекс» про скасування наказу, поновлення на роботі та виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу залишити без розгляду та стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокомплекс» на користь ОСОБА_1 витрати на правову (правничу) допомогу у розмірі 22 200 гривень (а.с. 129-131).

28 квітня 2025 року за вх. № 22918 від представника позивача, адвоката Борисенко Є.С. надійшло аналогічне клопотання про залишення позовної заяви без розгляду (а.с. 135-136).

Товариство з обмеженою відповідальністю «Агрокомплекс» в судове засідання свого представника не направив, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином, відповідно до чинного законодавства.

Інших заяв та клопотань з боку учасників справи на адресу суду не надходило.

Оскільки сторони обізнані про розгляд справи (проведення судового засідання), представник позивача надав заяву про залишення позову без розгляду, суд вважає за можливе провести судове засідання за відсутності сторін по справі та відповідно розглянути подану заяву, оскільки їх неявка не перешкоджає цьому.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки учасники судового розгляду в підготовче судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши заяву, матеріали справи, приходить до наступного.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати до суду заяви та клопотання.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення позову (заяви) без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена.

Згідно аналізу положень статей 12, 13, 43, 49, 257 ЦПК України, можна дійти висновку, що позивач має право подати заяву про залишення позову без розгляду лише до початку розгляду справи по суті, а не на будь-якій стадії судового процесу на відміну від відмови від позову.

Тобто, виходячи з процесуальних обмежень, чітко передбачених у пункті 5 частини першої статті 257 ЦПК України, позов може бути залишено без розгляду за клопотанням позивача виключно до початку розгляду справи по суті.

Представник позивача з заявою про залишення позову без розгляду звернувся до початку розгляду справи по суті, що не суперечить вимогам п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

З урахуванням вищевикладених обставин, враховуючи те, що уповноваженим представником позивача у добровільному порядку заявлено заяву про залишення позову без розгляду і це не порушує нічиїх прав та охоронюваних законом інтересів, суд вважає за можливе залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокомплекс» про скасування наказу, поновлення на роботі та виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Стосовно заяви позивача (його представника) щодо стягнення з відповідача на користь позивача понесених судових витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 22 200 грн, то з цього приводу суд зазначає про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Згідно п. 1, 2 ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача.

Отже, за клопотанням представника позивача, позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокомплекс» про скасування наказу, поновлення на роботі та виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу, залишено без розгляду.

Залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком чого є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Відповідно до частини п`ятої статті 142 ЦПК України у разі залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача.

Отже, вимоги позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, пов`язану з розглядом даної справи є необґрунтованими, оскільки приписами процесуального законодавства передбачено лише право відповідача заявляти вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи у разі залишення позову без розгляду.

Такої позиції дотримується ОП КГС ВС в постанові від 17 березня 2023 року у справі № 910/7169/18.

В зазначеній постанові ОП КГС ВС від 17 березня 2023 року у справі № 910/7169/18 зазначено, у разі залишення позову без розгляду лише відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За встановлених фактичних обставин справи суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви представника позивача про компенсацію судових витрат (витрат на професійну правничу допомогу).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 133, 141, 142, 247, 257, 260, 261, 263, 353-355 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокомплекс» про скасування наказу, поновлення на роботі та виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу, залишити без розгляду.

Вимоги про стягнення з ТОВ «Агрокомплекс» на користь ОСОБА_1 витрат понесених на професійну правничу допомогу у розмірі 22 000 гривень, - залишити без задоволення.

Роз`яснити позивачу, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Повний текст ухвали складено 28 квітня 2025 року.

Суддя О. І. Орєхов