Справа № 466/3911/25
Провадження № 2-з/466/43/25
У Х В А Л А

28 квітня 2025 року Шевченківський районний суд м. Львова

в складі : головуючої судді Баєвої О.І.

при секретарі Комарницької В.-М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Перша соціальна медична лабораторія «ЕСКУЛАБ» про стягнення заробітної плати,-

в с т а н о в и в:

24.04.2025 року заявник ОСОБА_1 подав на розгляд Шевченківського районного суду м. Львова позовну заяву про стягнення із Приватного підприємства «Перша соціальна медична лабораторія «Ескулаб» (далі за текстом - Відповідач, ПП «ПСМЛ «Ескулаб») заборгованості із заробітної плати та інших соціальних виплат в розмірі 144763,35 грн, в якій просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на наявні у відповідача кошти, що перебувають на розрахункових рахунках боржника в банківських установах.

В обґрунтування заяви зазначає, що важке фінансове становище ПП «ПСМЛ «Ескулаб» пов`язане із значним накопиченням зобов`язань (боргів) по виплаті заробітної плати, інших соціальних виплат. Станом на сьогодні, ПП «ПСМЛ «Ескулаб» має значні невиконані зобов`язання перед працівниками із виплати заробітної плати, допомоги з тимчасової непрацездатності та інших соціальних виплат. Вищевказане підтверджується інформацією із електронного реєстру «Судова влада України», відповідно до якого протягом січня - квітня 2025 року працівниками ПП «ПСМЛ «Ескулаб» було подано до Шевченківського районного суду м. Львова близько 55 позовів та заяв про видачу судових наказів до ПП «ПСМЛ «Ескулаб» про стягнення невиплаченої заборгованості із заробітної плати та інших соціальних виплат.

Станом на сьогодні ПП «ПСМЛ «Ескулаб» не виконує свої зобов`язання із оплати контрагентам та партнерам заборгованості за поставлені товари та надані послуги. Вищевказане підтверджується інформацією із електронного реєстру «Судова влада України» відповідно до якого протягом січня - квітня 2025 року контрагенти та партнери подали в Господарський суд Львівської області більше 20 позовів про стягнення із ПП «ПСМЛ «Ескулаб» заборгованості за невиконаними договірними зобов`язаннями, а також в Господарський суд м. Києва близько 11 позовів про стягнення із ПП «ПСМЛ «Ескулаб» заборгованості за невиконаними договірними зобов`язаннями.

Окрім того, відповідно до інформації із Єдиного державного реєстру виконавчих проваджень вбачається те, що протягом квітня 2025 року відносно ПП «ПСМЛ «Ескулаб» відкрито близько 60 виконавчих проваджень на загальну суму понад 20 млн. гривень, які було в примусовому порядку списано із розрахункових рахунків ПП «ПСМЛ «Ескулаб».

Вищевказані обставини підтверджують критичний фінансовий стан ПП «ПСМЛ «Ескулаб», що може в подальшому утруднити, або унеможливити виконання рішення суду у випадку задоволення позовних вимог Позивача.

Не заінтересованість співвласників ПП «ПСМЛ «Ескулаб» у збереженні та підтриманні належного (платоспроможного) стану ПП «ПСМЛ «Ескулаб» підтверджується зокрема обставинами звернення в Господарський суд м. Києва із позовами про стягнення із ПП «ПСМЛ «Ескулаб» заборгованості по дивідендах на загальну суму 28473382,69 грн.

Враховуючи вищенаведене, у Позивача наявні обґрунтовані доводи значного погіршення платоспроможності ПП «ПСМЛ «Ескулаб» пов`язаного із значними примусовими стягнення коштів із його розрахункових рахунків, великої кількості пред`явлених до ПП «ПСМЛ «Ескулаб» позовів (в тому числі і самими співвласниками компанії), що в подальшому може істотно утруднити чи унеможливити виконання рішення суду за позовними вимогами Позивача у зв`язку з чим Позивач змушений звернутись в Шевченківський районний суд м. Львова із цією заявою та просити накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на поточному рахунку ПП «ПСМЛ «Ескулаб» в межах суми позову в розмірі 144763,35 грн.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи. За таких обставин розгляд заяви проводиться без повідомлення сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

У відповідності до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши подану заяву про забезпечення позову, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинні міститися: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціна позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиція заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п. 4 роз`яснив, що вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Враховуючи, що ст. 150 ЦПК України є дискреційною, суд, відмовляючи у застосуванні заходів забезпечення позову, приймає до уваги наявність обставин, які виключають можливість їх застосування.

Заходи забезпечення позову повинні відповідати і бути співмірними заявленим вимогам, а також мають бути безпосередньо повзанні з предметом спору, необхідними і достатніми для забезпечення виконання судового рішення.

Обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає в доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. Окрім того, особа, яка подала заяву про забезпечення позову повинна довести адекватність засобу забезпечення позову.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Підставами для необхідності вжиття заходів забезпечення позову позивачем зазначено те, що відносно відповідача Приватного підприємства «Перша соціальна медична лабораторія «Ескулаб» наявні виконавчі провадження щодо стягнення заборгованості з невиплаченої, але нарахованої заробітної плати, а також інших соціальних виплат працівникам. Проте, позивач не надав жодних доказів того, що відповідач ухиляється від сплати грошових зобов`язань по відкритих виконавчих провадженнях.

При цьому, враховуючи мету процесуального інституту забезпечення позову (забезпечення реального виконання рішення суду в майбутньому), а також необхідність суворого дотримання процесуальних прав всіх учасників процесу, суд звертає увагу на те, що, звертаючись із заявою про забезпечення позову, заявник повинен не лише навести, але й довести наявність підстав для вжиття заходів забезпечення цивільного позову.

Разом з тим, заявником не надано доказів на підтвердження вчинення відповідачем дій, спрямованих на реалізацію майна, а лише твердження заявника про потенційну можливість відповідача до форсування певних дій, у разі не забезпечення позовних вимог без долучення відповідних доказів та обґрунтувань не є достатньою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у справі № 183/5864/17.

Як вбачається з матеріалів заяви про забезпечення позову, заявник не надав належних доказів на підтвердження того, що невжиття заходів забезпечення позову може зробити неможливим виконання рішення суду. Дані обставини свідчать про те, що позивачем не доведено, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Разом з тим, заявником не надано доказів на підтвердження своїх вимог, на підставі яких суд мав би змогу пересвідчитися, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 149-153 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Перша соціальна медична лабораторія «ЕСКУЛАБ» про стягнення заробітної плати - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: О. І. Баєва