465/3354/25
2/465/2677/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29.04.2025 м. Львів

Суддя Франківського районного суду м. Львова Баран О.І., дослідивши матеріали позовної заяви за позовом

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ),

відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ),

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору:

Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Сосновська Орися Ярославівна (місцезнаходження: 79054, м. Львів, вул. Любінська, буд. 92),

Галицький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (, місцезнаходження: 79005, м. Львів, вул. Грушевського, буд. 16),

Товариство індивідуальних забудовників та експлуатації гаражів «Самокат» (, місцезнаходження: м. Львів, вул. Кульпарківська, 222-б),

Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «ПриватБанк» (, місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д),

предмет позову: встановлення фактів, визнання права власності в порядку спадкування,

в с т а н о в и в:

28 квітня 2025 року (вх.12650/25) до Франківського районного суду м. Львова надійшла указана позовна заява, відповідно до якої позивач просить суд:

1. встановити факт, що ОСОБА_3 (національність туркмен) народився ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

2. встановити факт реєстрації шлюбу 22.06.1960 у Галицькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції, актовий запис №1111 між ОСОБА_3 , туркменом, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , полькою, ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

3. визнати за ОСОБА_5 в порядку спадкування після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , право власності на 1/2:

3.1. квартири АДРЕСА_3 ;

3.2. гаражу АДРЕСА_4 у Товаристві індивідуальних забудовників та експлуатації гаражів «Самокат»;

3.3. грошових коштів з відповідними відсотками та компенсаціями, що знаходяться на рахунку НОМЕР_3 , відкритому 05.06.2020 у ПАТ КБ «Приватбанк».

Положеннями ч. 1 ст. 4 Цивільно процесуального кодексу України (надалі по тексту -ЦПК України), визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Під час вивчення позовної заяви та доданих до неї матеріалів встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позовна заява подана представником позивача, адвокатом Лукою Т.М., однак у матеріалах позовної заяви адвокатом Лукою Т.М. не зазначено про наявність у нього електронного кабінету в ЄСІТС.

Суддя звертає увагу, що з 18.10.2023 введено в дію Закон України від 29.06.2023 №3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, у зв`язку з чим певні статті ЦПК України викладено в редакції указаного Закону.

Так, ч. 5 ст. 14 ЦПК України встановлено, що суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (ч. 6 ст. 14 ЦПК України).

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі (ч. 7 ст. 14 ЦПК України).

В порушення п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у учасників справи та представника позивача - адвоката Луки Т.М., який, згідно з ч. 6 ст. 14 ЦПК України є особою, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, а без зазначення даних РНОКПП адвоката неможливо перевірити факт реєстрації ним електронного кабінету.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Між тим, факти належності особи до певної національності в судовому порядку не встановлюються, що узгоджується із висновком Великої Палати Верховного Суду у справі № 398/4017/18, викладеному у постанові від 29.05.2019.

Тому позивачу слід конкретизувати зміст позовних вимог у цій частині у спосіб, який не суперечить закону. Крім цього, слід навести докази, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), яким суд має надати оцінку при встановленні факту, пов`язаного із народженням ОСОБА_3 .

Також, позивачу слід уточнити чи був документованим ОСОБА_3 на момент смерті паспортом громадянина України чи мав громадянство іншої держави, оскільки подія, що стала підставою для подання позову у цій частині, ймовірно мала місце не на території України.

Щодо встановлення факту реєстрації шлюбу 22.06.1960 у Галицькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції, актовий запис №1111 між ОСОБА_3 , туркменом, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , полькою, ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивачу слід зазначити чому неможливо одержати або відновити документи, які посвідчують цей факт. Крім цього, у листі приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Сосновської Орисі Ярославівни від 15.04.2025 №40/02-14 позивачу акцентовано увагу на необхідності подачі оригіналів документів, що підтверджують родинні відносини між спадкодавцями та наведено їх приклади: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повні витяги з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів. Тобто, копії рішення суду вказано як альтернативу, з-поміж указаних документів.

При цьому, позивачем додано до позовної заяви копію свідоцтва про одруження між ОСОБА_3 та Пенською (інші дані, записані рукописним текстом не чіткі), однак, в порушення вимог п. 8 ч. 3 ст. 185 ЦПК України, не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів цього та всіх інших письмових доказів, копії яких додано до заяви, що у сукупності із листом від 15.04.2025 №40/02-14, вказує на необхідності усунення зазначених недоліків позовної заяви. Також позивачем не наведено причин неможливості отримання повного витяги з реєстру актів цивільного стану, як альтернативи звернення до суду.

Крім цього, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява, крім інших обов`язкових реквізитів, має містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

При зверненні з указаним позовом позивачем додано роздруківку платіжної інструкції про сплату судового збору за чотири позовних вимоги у мінімальному розмірі (4844,80 / 4 = 1211,20 грн.).

При цьому, позивач по суті звернувся із п`ятьма вимогами, оскільки по суті, як зазначено вище, просить встановити два окремих факти. У випадку уточнення позовних вимог в цій частині позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Крім цього, як убачається із змісту позовних вимог, так і з копії договору купівлі-продажу гаражного боксу від 18.07.1997, укладеного у м. Львові та копії реєстраційного посвідчення, виданого Львівським міжміським бюро технічної інвентаризації, ОСОБА_4 на праві власності належить два об`єкти нерухомого майна, а саме: квартира АДРЕСА_3 та гараж АДРЕСА_4 у Товаристві індивідуальних забудовників та експлуатації гаражів «Самокат».

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 20.08.2020 у справі № 910/13737/19, судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.

Згідно з роз`яснень, викладених у пункті 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» №20 від 22.12.1995, вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»), висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною.

Проте, аналіз позовної заяви та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову щодо вимог майнового характеру, оскільки неможливо встановити вартість спірного майна, адже будь-яких доказів на підтвердження ринкової вартості майна на день подання позовної заяви (зокрема звіту про оцінку майна, висновку експерта) не було надано.

Отже, для правильного визначення ціни позову необхідно встановити ринкову вартість майна щодо якого заявлено вимогу на день подання позовної заяви до суду.

За правилами п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Представником позивача зазначено про те, що на момент подання позовної заяви встановити ціну позову неможливо у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів.

Однак, суддя відхиляє указані доводи та звертає увагу на п. 6 розділу І Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого Наказом Фонду державного майна України № 658 від 17 травня 2018 року (у редакції наказу Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року № 24), відповідно до якого електрона довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості - документ, сформований на запит фізичної або юридичної особи на підставі даних про об`єкт нерухомості, внесених до Єдиної бази даних звітів про оцінку за допомогою мережі Інтернет, та містить оціночну вартість такого об`єкта, розраховану модулем електронного визначення оціночної вартості.

Відповідно до п. 1, 2 розділу І Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого Наказом Фонду державного майна України № 658 від 17 травня 2018 року (у редакції наказу Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року № 24) цей Порядок визначає механізм ведення Фондом державного майна України (далі - Фонд) Єдиної бази даних звітів про оцінку, формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості та реєстрації звітів про оцінку майна, складених суб`єктами оціночної діяльності (оцінювачами) для цілей обчислення доходу платника податку - фізичної особи від продажу (обміну) нерухомого майна, а також доходу, отриманого платником податку в результаті прийняття ним у спадщину чи дарунок майна (крім випадків успадкування та/або отримання у дарунок майна, вартість якого оподатковується за нульовою ставкою), доходу, отриманого за іншими правочинами, за якими здійснюється перехід права власності на нерухомість, дохід за якими підлягає оподаткуванню у випадках, передбачених Податковим кодексом України. Для цілей цього Порядку об`єктом оцінки є нерухоме майно (житловий будинок, квартира або їх частини, кімнати, садовий (дачний) будинок (включаючи земельну ділянку), земельні ділянки з поліпшеннями або вільні від поліпшень (з урахуванням норм безоплатного передавання земельних ділянок громадянам, визначених статтею 121 Земельного кодексу України), об`єкти нежитлового фонду, іншого майна, що відповідно до статті 181 Цивільного кодексу України належить до нерухомого майна (нерухомості)), що належить платнику податку - фізичній особі, та вартість яких підлягає визначенню відповідно до Податкового кодексу України (крім випадків успадкування та/або отримання у дарунок майна, вартість якого оподатковується за нульовою ставкою) (далі - об`єкт оцінки).

Як передбачено п. 1 розділу ІІІ Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку у випадках, визначених Податковим кодексом України, на запити фізичних або юридичних осіб здійснюється електронне визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості, розраховане Модулем Єдиної бази.

Тож позивач не позбавлений можливості самостійно отримати інформацію від Фонду держмайна щодо оцінки нерухомого майна навіть за відсутності правовстановлюючих документів на таке майно.

Отже, для правильного визначення ціни позову і суми судового збору необхідно встановити ринкову вартість майна щодо якого заявлено вимогу на день подання позовної заяви до суду, тобто на 24.04.2025, і, у разі необхідності провести доплату судового збору.

Оскільки позовна заява містить недоліки, то суддя відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України, передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Разом із тим, суддя роз`яснює, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 175, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_7 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Сосновської Орисі Ярославівни, Галицького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Товариства індивідуальних забудовників та експлуатації гаражів «Самокат», Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк» про встановлення фактів, визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху.

Надати представнику позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Баран О.І.