1Справа № 335/3854/25 2/335/2080/2025
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про залишення позовної заяви без руху
29 квітня 2025 року м.Запоріжжя
Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Воробйов А.В., ознайомившись з матеріалами позовної заява ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Хохлова Антона Сергійовича до Територіальної громади м.Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, третя особа Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Кушніренко Олена Георгіївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,
24.04.2025 через підсистему « Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Хохлова Антона Сергійовича до Територіальної громади м.Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, третя особа Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Кушніренко Олена Георгіївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування.
Вивчивши подані матеріали приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до положень п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.
Майновий позов (позовна заява майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.
Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 916/1220/17.
Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).
Однак, в порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві ціна позову представником позивача не зазначена.
У відповідності до вимог п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.
Відповідно до п.п. а п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року №20 „Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.
Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.
Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
В даному випадку позивачем в позовній заяві не зазначено ціни позову.
В цей же час, зміст позовних вимог, крім немайнової вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до позовної заяви, становить визнання за ОСОБА_1 права власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 , тобто на конкретне нерухоме майно, що підлягає грошовій оцінці.
Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою підлягає сплаті судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що складає 1 211,20 грн.
Отже, позивачем не сплачено судовий збір за першу немайнову вимогу про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір розміром 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З урахуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на момент звернення із позовною заявою Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», розмір судового збору за позовну вимогу майнового характеру до сплати складає 1% ціни позову.
Тому, позивачу слід зазначити в позовній заяві ціну позову і відштовхуючись від ціни позову сплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру про визнання права власності на нерухоме майно.
Суму судового збору слід сплачувати за такими реквізитами:
Отримувач: ГУК у Запорізькій області/
м. Запоріжжя/Вознесенівс./22030101
Код отримувача: (ЄДРПОУ) 37941997
Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)
Код класифікації доходів бюджету: 22030101.
Також позивач має змогу скористатись електронним сервісом для сплати судового збору на офіційному веб-порталі Судової влади України.
Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, з-поміж іншого, повинна містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Проте будь-які відомості про наявність або відсутність у позивача, відповідача, третьої особи електронного кабінету не вказані (за відсутності відповідних відомостей щодо інших учасників справи, позивач може зазначити в позовній заяві про відсутність у нього таких відомостей).
Також згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.
Положенням ч. 7 ст. 43 ЦПК України визначено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення. Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.
У порушення ч. 7 ст. 43, ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач не надав докази направлення копії позовної заяви з додатками відповідачу та третій особі шляхом надсилання до електронного кабінету або у паперовій формі листом з описом вкладення.
За таких обставин, доходжу висновку про необхідність залишення даної позовної заяви без руху із наданням позивачеві строку для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині цієї ухвали.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя
Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади м.Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, третя особа Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Кушніренко Олена Георгіївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування -залишити без руху.
Встановити ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Хохлова Антона Сергійовича строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання оновленої та оформленої належним чином позовної заяви із зазначенням ціни позову, надання оригіналу квитанції або іншого платіжного документа про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі за позовну вимогу не майнового та майнового характеру, доказів направлення копії позовної заяви з додатками відповідачу та третій особі шляхом надсилання до електронного кабінету, про що зазначено в мотивувальній частині ухвали 10 (десять) днів з дня вручення копії ухвали, роз`яснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В.Воробйов