ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3874/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2025 року Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Якусика О.В., за участю секретаря судового засідання Гайової С.Г., представника позивача - адвоката Самофалової О.Ю., розглянувши справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2024 року адвокат Самофалова Оксана Юріївна в інтересах ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в Федеративній Республіці Німеччини померла громадянка України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті якої відкрилась спадщина на квартиру, яка за життя належала їй на праві приватної власності та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

15 серпня 2022 року позивач, який є племінником і спадкоємцем померлої ОСОБА_2 , звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Крістової Вікторії Вікторівни із заявою про відкриття спадкової справи для подальшого отримання свідоцтва про право на спадщину, однак йому було відмовлено у відкритті спадкової справи, про що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Крістовою Вікторією Вікторівною було видано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 15 серпня 2022 року.

Позивач вказує, що 17 квітня 2022 року ОСОБА_2 потрапила до лікарні міста Мюнхена, де ІНФОРМАЦІЯ_1 померла, про що було видано відповідну довідку та повідомлення про смерть. Водночас, матері позивача, яка її супроводжувала, було відмовлено у видачі свідоцтва про смерть та/або витягу про реєстрацію запису про смерть ОСОБА_2 , оскільки для отримання документа на підтвердження факту її смерті, матері позивача необхідно було підтвердити родинні відносини з померлою, надавши відповідні документи, в тому числі і архівні, які через терміновий виїзд в них були відсутні. До того ж, померла ОСОБА_2 при народженні мала інше прізвище, яке неодноразово змінювалось, документи, які б це підтверджували вона з собою не брала.

07 листопада 2024 року ОСОБА_1 повторно звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Крістової Вікторії Вікторівни із заявою про відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 . До вказаної заяви, було додано Свідоцтво про смерть громадянки України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , видане Відділом реєстрації актів цивільного стану м. Мюнхен, Федеративної Республіки Німеччини 23 серпня 2024 року. Також позивач надав заповіт, складений померлою ОСОБА_2 на ім`я ОСОБА_1 , який був посвідчений 21 вересня 1998 року державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Прудь Наталією Валеріївною та зареєстрований в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій за реєстровим № 6у-1465

Таким чином, позивач вважає, що через отримання свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , яка померла на території Федеративної Республіки Німеччини ІНФОРМАЦІЯ_1 , тільки 23 серпня 2024 року, що потребувало зібрання значної кількості документів, які вимагались уповноваженими на видачу таких свідоцтв органом міста Мюнхен та об`єктивної неможливості отримання ОСОБА_1 вказаного свідоцтва раніше, а також у зв`язку із незнанням до 2024 року про наявність заповіту складеного на його ім`я, вважає, що строк для прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин.

Також позивач просить врахувати, що протягом встановленого законодавством шестимісячного строку звернувся із заявою про відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 для подальшого отримання свідоцтва про право на спадщину, однак наявних на той час документів було недостатньо для відкриття спадкової справи та отримання спадщини.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 грудня 2024 року позовну заяву передано на розгляд судді Якусику О.В.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 24 грудня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 753/25144/24 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 05 лютого 2025 року.

09 січня 2025 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на необхідність доведення позивачем наявності поважних причин, що зумовили пропуск більш ніж на 2 роки строку на прийняття спадщини.

05 лютого 2025 року підготовче засідання відкладено на 24 лютого 2025 року.

24 лютого 2025 року представник позивача подала відповідь на відзив, в якій вказала, що первісно підставою для відмови у відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 за заявою позивача стала відсутність відповідної інформації про смерть в актових записах Державного реєстру актів цивільного стану громадян, а також свідоцтва про смерть, виданого компетентними органами Федеративної Республіки Німеччини, яке є дійсним на території України за умови його легалізації. Натомість, під час звернення до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Крістової Вікторії Вікторівни позивач мав тільки довідку та повідомлення про смерть ОСОБА_2 , видані лікарнею міста Мюнхена, де вона померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , яких було недостатньо для відкриття спадкової справи.

Після отримання свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , видане 23 серпня 2024 року Відділом реєстрації актів цивільного стану м. Мюнхен, Федеративної Республіки Німеччини, позивач 07 листопада 2024 року повторно звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Крістової Вікторії Вікторівни із заявою про відкриття спадкової справи після смерті своєї тітки. Крім того, для відкриття спадкової справи позивач також надав заповіт, складений померлою ОСОБА_2 на його ім`я, який був посвідчений ще ІНФОРМАЦІЯ_3 та випадково знайдений тільки під час прибирання в квартирі, належній померлій після її смерті.

Представник позивача вказує, що для отримання свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , необхідного для відкриття спадкової справи, було докладено чимало зусиль та витрачено багато часу та зазначає, що зібрання значної кількості документів, які вимагались уповноваженим на видачу таких свідоцтв органом міста Мюнхен та які знаходились/залишились на території України, а також неможливість отримання позивачем вказаного свідоцтва раніше, є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, у зв`язку із якими не було можливості вчасно відкрити спадкову справу. До того ж ОСОБА_1 протягом встановленого законодавством шестимісячного строку звертався із заявою про відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , однак наявних на той час документів було недостатньо для відкриття спадкової справи та отримання спадщини.

Крім цього, представник позивача наголошує, що Київська міська рада не зверталась до суду із заявою про визнання спадщини після смерті ОСОБА_2 відумерлою та передачу у власність територіальної громади.

Ухвалою від 24 лютого 2025 року підготовче засідання закрито та призначено справу до розгляду по суті.

У судовому засіданні позивач і представник позивача позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити, також представник позивача просив не стягувати судові витрати з відповідача з огляду на характер і предмет спору.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ОСОБА_2 на праві власності належить квартира АДРЕСА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 в Федеративній Республіці Німеччини померла громадянка України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 , виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану м. Мюнхен 23 серпня 2024 року.

15 серпня 2022 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Крістової Вікторії Вікторівни із заявою про відкриття спадкової справи для подальшого отримання свідоцтва про право на спадщину, однак йому було відмовлено у відкритті спадкової справи, про що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Крістовою Вікторією Вікторівною було видано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 15 серпня 2022 року.

Зі змісту вказаною постанови слідує, що підставою для відмови у відкритті спадкової справи стала відсутність актового запису про смерть ОСОБА_2 в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян та ненадання ОСОБА_1 свідоцтва про смерть.

07 листопада 2024 року ОСОБА_1 повторно звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Крістової Вікторії Вікторівни із заявою про відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , додавши до вказаної заяви Свідоцтво про смерть громадянки України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , видане Відділом реєстрації актів цивільного стану м. Мюнхен, Федеративної Республіки Німеччини 23 серпня 2024 року, та заповіт, складений померлою ОСОБА_2 на ім`я ОСОБА_1 , який був посвідчений 21 вересня 1998 року державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Прудь Наталією Валеріївною та зареєстрованої в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій за реєстровим № 6у-1465.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07 листопада 2022 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Крістова Вікторія Вікторівна відмовила у відкритті спадкової справи внаслідок пропуску строку, встановленого статтею 1270 ЦК України.

Також, як свідчать матеріали справи ІНФОРМАЦІЯ_5 помер батько позивачки - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 25 жовтня 2021 року.

Згідно зі статтями 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Відповідно до частини першої та другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Як передбачено частинами першою-третьою статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

За положеннями статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З матеріалів справи слідує, що громадянка України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у Федеративній Республіці Німеччини, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 , виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану м. Мюнхен 23 серпня 2024 року.

Як визначено пунктом 1 глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5 , спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребовування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану, або за безпосереднім доступом до реєстру актів цивільного стану.

Якщо смерть громадянина була зареєстрована на території іншої держави, нотаріусу подається відповідний документ, виданий компетентними органами іноземної держави, який є дійсним на території України за умови його легалізації, якщо інше не передбачено законом, міжнародними договорами України (підпункт 1.5 пункту 1 глави 10 розділу II Порядку).

Допитаний у судовому засіданні як свідок позивач ОСОБА_1 пояснив, що його мати разом з тіткою у 2022 році виїхали до Німеччини, де у його тітки був діагностований рак і вона померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Заначив, що його матір не є родичкою ОСОБА_2 , а документи, що підтверджували факт родинних відносин між його батьком - ОСОБА_3 і ОСОБА_2 були відсутні, в тому числі з причин укладення шлюбу і зміни прізвища померлою у росії, а їх пошук, переклад, легалізація і пересилання у Німеччину вимагали значних витрат часу. Крім цього, вказав, що строк дії виданих документів за німецькими правилами обмежувався трьома місяцями після їх видачі, що вимагало їх оновлення і також ускладнювало процедуру отримання свідоцтва про смерть.

Частиною третьою статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (пункт 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України).

Суд, встановивши, що спадкодавець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивач у межах передбаченого законом строку 15 серпня 2022 року звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини і йому було відмовлено у відкритті спадкової справи внаслідок відсутності належного документа про смерть ОСОБА_2 , враховуючи, що ОСОБА_2 померла на території іноземної держави і свідоцтво про її смерть видано Відділом реєстрації актів цивільного стану м. Мюнхен тільки 23 серпня 2024 року, що вплинуло на пропуск позивачем шестимісячного строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, беручи до уваги, що позивач є єдиним спадкоємцем померлої, дійшов висновку про те, що обставини, на які посилався позивач, слід визнати поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, а тому наявні правові підстави для визначення додаткового строку в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись статтями 2, 12, 13, 19, 76, 77-79, 89, 141, 258, 259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ).

Відповідач: Київська міська рада (м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ідентифікаційний код 22883141).

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 28 квітня 2025 року.

Суддя О. В. Якусик