Провадження № 2/756/202/25
У Х В А Л А

(про необґрунтованість заявленого відводу)

25 квітня 2025 року суддя Оболонського районного суду міста Києва Примак-Березовська О.С. розглянула заяви представника відповідача Невроцького Дмитра Миколайовича про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з акредитації України про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, наказу про звільнення та поновлення на роботі,

В С Т А Н О В И ЛА:

25 квітня 2025 року представник відповідача звернувся до суду із заявами про відвід головуючої судді Примак Березовської О.С. у вказаній справі, яку призначено до розгляду по суті на 12 год 00 хв. 30 квітня 2025 року.

Вивчивши доводи заяв щодо відводу, вважаю необхідним зазначити про таке.

Представник відповідача у заявах про відвід посилається на те, що суддя Примак-Березовська О.С. брала участь у розгляді клопотання про відвід головуючому судді Яценко Н.О. у справі за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з акредитації України про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, наказу про звільнення та поновлення на роботі.

Заяви обґрунтовано тим, що суддя Примак-Березовською О.С. під час вирішення питання відводу попередньому головуючій судді у цій справі, мала змогу проаналізувати зміст клопотань позивача щодо долучення доказів, надати таким особисту оцінку та сформувати правову позицію у справі.

Також, підставою для відводу вказано подання скарг стосовно головуючої судді Примак-Березовської О.С. до Голови Оболонського районного суду м. Києва та Вищої ради правосуддя.

Разом з цим, такі посилання сторони відповідача є помилковим тлумаченням норм статті 36 Цивільно-процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якою визначені підстави та обставини для відводу судді.

Так, ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва від 19 листопада 2024 року відмовлено у задоволенні заяви про відвід судді Яценко Н.О., яка була головуючим суддею у зазначеній справі.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Оболонського районного суду м. Києва від 19 грудня 2024 року вказану справу передано на розгляд судді-доповідача Примак-Березовської О.С.

Ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва від 25 грудня 2024 року справу прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання на 04 березня 2025 року.

У підготовчому судовому засіданні представником відповідача заявлено клопотання про самовідвід судді Примак-Березовської О.С., з підстав того, що суддя брала участь у справі під час розгляду зазначеного відводу попередньому головуючому. Під час вирішення такої заяви, головуючою суддею Примак-Березовської О.С. уточнено щодо змісту заяви про самовідвід та роз`яснено право заявити відвід головуючому.

На стадії роз`яснення права відводу сторонами відводу не заявлено. Водночас, представником відповідача наголошено щодо необхідності розгляду його клопотання про самовідвід.

Суд, вислухавши думку учасників справи, завершив стадію відводів, оскільки таких не заявлено сторонами та перейшов на стадію клопотань.

На стадії клопотань судом розглянуто клопотання представника відповідача про самовідвід головуючого та після з`ясувань думки учасників справи, таке залишено без розгляду, оскільки процедури спонукання стороною у справі заявити самовідвід головуючим, при відсутності відповідних обставин, чинним процесуальним законом не передбачено. Також суддею залишено без задоволення клопотання про відкладення розгляду справи для з`ясування правової позиції щодо відводу зі стороною відповідача, оскільки таке небоґрунтоване.

При цьому, суддею зауважено представнику відповідача щодо неприпустимості зловживання процесуальними правами згідно з вимогами статті 44 ЦПК України.

У подальшому виконавши вимоги статті 197 ЦПК України та на підставі пункту 3 частини 2 статті 200 ЦПК України, судом закінчено підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 30 квітня 2025 року, про що постановлено відповідну ухвалу.

За три робочі дні до початку наступного судового засідання, від представника відповідача надійшла вказана заява про відвід головуючої судді Примак-Березовської О.С.

Відповідно до частин першої та другої статті 39 ЦПК України за наявності підстав, зазначених у статтях 36, 37, 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. За цими самими підставами їм може бути заявлено відвід учасниками справи.

За змістом частини першої статті 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною 2 статті 36 ЦПК України визначено, що суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Частиною 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року № 8 «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Тобто, для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість та необ`єктивність.

Таким чином, відвід повинен бути вмотивований, тобто з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Стаття 2, 16 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) є обов`язковими для виконання Україною. Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику ЄСПЛ, як джерело права.

У своїй практиці ЄСПЛ розрізняє чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру у його упередженості в конкретній справі (рішення у справах «Piersac vs Belgium, Grieves vs UK»).

Таким чином, ЄСПЛ визнає, що підставою відводу судді може бути, як реальне існування обставин, які свідчать про упередженість суду, так і суб`єктивне переконання сторони у їх наявності, наслідком чого може бути відвід складу суду від розгляду справи.

Процесуальною гарантією забезпечення безсторонності та об`єктивності суду, є право сторони на подання заяви про відвід.

Тобто згідно з практикою ЄСПЛ наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію, беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Білуха проти України», стосовно об`єктивного критерію, слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» та рішення у справі «Ферантелі та Сантанжело проти Італії»).

Водночас, у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 43).

При цьому, можливість обґрунтування зацікавленою стороною законності вчинених судом процесуальних дій залежить не лише від бажання та здатності особи сприймати таке обґрунтування, а від правового розуміння цих дій, у тому числі у випадку, коли вони можуть не відповідати її прямим інтересам.

Застосування Бангалорських принципів поведінки судді, зокрема положень щодо незалежності судових органів, об`єктивності, чесності та дотримання етичних норм, вказує про те, що судді слід виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки з метою укріплення суспільної довіри до судових органів, що має першочергове значення для підтримки незалежності судових органів.

Разом з цим, питання особистої довіри зацікавленої сторони до суду, є оціночним та суб`єктивним поняттям і залежить від внутрішнього переконання з урахуванням зовнішніх обставин. Тому цілком очевидно, що дії та рішення, які судом вчинені у межах закону, але всупереч інтересам однієї зі сторін, можуть сприйматися цією стороною як негативні, що може зумовити певну недовіру.

У даному випадку заява про відвід не містить належних доводів та обґрунтувань, які б могли свідчити про вчинення головуючим суддею дій, що слугують підставою для позбавлення її права розглядати таку справу та приймати рішення.

Детально вивчивши заяви про відвід та оцінивши доводи представника відповідача, вважаю, що такі заяви за своєю суттю зводяться до незгоди із процесуальним рішенням судді Примак-Березовської О.С. під час розгляду цієї справи та неправильним тлумаченням норм чинного процесуального закону.

Водночас, варто зауважити, що право самовідводу є невід`ємним правом головуючого під час розгляду справи, за наявності визначених законом обставин. Жодна із сторін не може наполягати на самовідводі судді, оскільки у разі висловлення недовіри складу суду, сторона має процесуальне право заявляти саме відвід.

Частиною 4 статті 36 ЦПК України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу. Суд вважає, що обставини, на які посилається заявниця у заяві про відвід судді, не доводять наявності визначених процесуальним законом підстав, за яких суддя підлягає відводу.

Крім того, наявність скарг представника відповідача на ім`я Голови Оболонського районного суду м. Києва та адресу Вищої ради правосуддя стосовно судді Примак-Березовської О.С., не можуть бути виключною підставою для відводу, якщо відсутні інші переконливі докази у безсторонності та неупередженості судді.

Така правова позиція відповідає висновкам рішення Ради суддів України від 08 червня 2017 року № 34, яке встановлює, що наявність скарги щодо судді у провадженні Вищої ради правосуддя не породжує конфлікту інтересів у діяльності судді щодо розгляду конкретної судової справи.

Враховуючи зазначене, доходжу до висновку про відсутність будь-яких підстав для відводу (самовідводу) головуючої судді від розгляду цієї справи.

Відповідно до частини 3 статті 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

На підставі викладеного та керуючись статтею 40 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

Справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Національного агентства з акредитації України про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, наказу про звільнення та поновлення на роботі передати до відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ Оболонського районного суду м. Києва для визначення складу суду та розгляду заяв про відвід головуючої судді Примак-Березовської О.С.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СУДДЯ Ольга ПРИМАК-БЕРЕЗОВСЬКА