УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" квітня 2025 р. Київський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Шаренко С.Л.,

при секретарі Реуцькій Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Харківське обласне управління акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

УСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Київського районного суду міста Харкова від 18 березня 2021 року позовні вимоги ПАТ Державний ощадний банк України задоволено в повному обсязі, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ Державний ощадний банк України заборгованість за кредитом у розмірі 19 676, 08 гр., а також судові витрати.

14.04.2025 ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення.

В обґрунтування заяви посилається на те, що про прийняття вказаного заочного рішення їй стало відомо лишу у 2025 році з Єдиного державного реєстру судових рішень. Зазначає, що 25.03.2025 вона особисто ознайомилась з матеріалами цивільної справи, однак до теперішнього часу заочне рішення нею не отримане. Зазначає, що не проживала за адресою реєстрації, оскільки є матір`ю-одиначкою і через незадовільний фінансовий стан була вимушена здавати в оренду своє житло та тимчасово проживати за іншою адресою, у зв`язку з чим про час і місце судового засідання належним чином повідомлена не була.

Крім того, посилається на те, що матеріали справи не містять належних доказів щодо розміру заборгованості перед позивачем. Долучений позивачем розрахунок заборгованості є одностороннім арифметичним розрахунком тане містить об`єктивної інформації щодо погашення заборгованості за кредитним договором і не може вважатися належним доказом на підтвердження реальної заборгованості відповідача за кредитним договором. Також зазначає. Що будь-яких доказів на підтвердження видачі банком їй кредиту, відкриття рахунків на ім`я відповідача та інших доказів, які б підтверджували факт отримання кредитних коштів відповідачем в розмірі. зазначеному позивачем, та користування кредитом до позовної заяви не надано.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, в прохальній частині заяви про перегляд заочного рішення просила розглядати заяву без її участі.

Представник позивача ПАТ «Державний ощадний банк» в судове засідання не з`явився.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належних чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши заяву та матеріали цивільної справи, зазначає наступне.

Заочним рішенням Київського районного суду міста Харкова від 18.03.2021 року позовні вимоги ПАТ «Державний ощадний банк» задоволено в повному обсязі, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Державний ощадний банк» заборгованість за кредитом за Договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб за Заявою на встановлення відновлювальної кредитної лінії (Кредиту) у розмірі 19 676, 08 гр., а також судові витрати.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Пункт 30 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 р. встановлює, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст. 224 ЦПК України допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Тобто, однією з необхідних умов для заочного провадження є неявка відповідача в судове засідання. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті. При цьому необхідно враховувати, що неявкою відповідача є його особиста відсутність, а також відсутність його представника.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, скасування заочного рішення можливе лише за умов одночасної наявності згаданих обставин.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява перебувала в провадженні Київського районного суду міста Харкова з 13.10.2020. Під час судового розгляду на адресу відповідача направлялись судові виклики (а.с. 39, 42 ), які поверненні до суду без вручення, з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Адреса на яку направлялись судові виклики перевірена судом у встановленому Законом порядку, та відповідно до інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова вбачається. що зареєстроване місце проживання відповідача значиться АДРЕСА_1 , вказана адреса також зазначена у заяві ОСОБА_1 про видачу справи №953/16520/20 для ознайомлення.

Відповідно до ч. 8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Суд наголошує на тому, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Відповідно до п. 99 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270 (далі Правила) в редакції, яка діяла на час надходження позову до суду, рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

Крім цього, згідно правової позиції КЦС ВС викладеної у постанові від 10.05.2023 у справі № 755/17944/18 (61-185св23) довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Отож, беручи до уваги те, що повістки про виклик у судові засідання судом направлялися належним чином за офіційним зареєстрованим місцем проживання відповідача, а конверти повернулись на адресу суду з довідкою поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою», суд дійшов висновку, що відповідач вважався належним чином повідомленим про дати, час і місце судового розгляду.

Крім того, відповідно до ст. 2 ЗУ «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у справі № 921/6/18).

Отже, сам лише факт неотримання заявником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав судові повістки за належною адресою (місцем зареєстрованого проживання) та які повернулись до суду, не може вважатися поважною причиною неявки в судове засідання, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, в тому числі неповідомлення відповідачем суду іншої адреси проживання/перебування відмінної від адреси його зареєстрованого місця проживання.

За таких обставин, ураховуючи те, що ОСОБА_1 самостійно не зверталась до суду із заявою про зміну адреси для листування (не повідомляла про свою адресу проживання: АДРЕСА_2 ), матеріали справи не містили даних про будь-які інші адреси проживання або перебування відповідача, тому судом під час розгляду справи здійснені всі засоби передбачені чинним законодавством щодо належного повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи.

Також, на переконання суду заявник ОСОБА_1 у своїй заяві про перегляд заочного рішення не надала суду будь-яких доказів, які б свідчили про існування обставин, що могли вплинути на розгляд справи по суті на момент постановлення рішення суду і, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 18.03.2021 у справі № 953/16520/20 оскільки відсутні обставини для його скасування, визначені у ЦПК України, а тому заява відповідача не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 260, 287, 288 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Харківське обласне управління акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику право на оскарження заочного рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Шаренко С.Л.