Номер провадження 2/754/1477/25
РІШЕННЯ

Іменем України

25 квітня 2025 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І. розглянув у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів та стягнення пені за прострочення сплати аліментів,

Стислий виклад позицій сторін

Позивачка, від імені якого діє адвокатка Нєстерова Т.І, звернулась до Суду з цим позовом, в якому просить:

- збільшити розмір аліментів на утримання дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 5 000,00 грн щомісячно до досягнення дитиною повноліття, з дня набрання рішення законної сили;

- стягнути неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів у розмірі 148 500,00 грн.

Свої вимоги Позивачка мотивувала тим, що Відповідач не виконує обов`язок покладений на нього рішенням суду по сплаті аліментів на утримання дитини, накопичив борг у розмірі 148 500,00 грн за період з червня 2016 року по серпень 2024 року.

Крім того, після ухвалення рішення про стягнення аліментів у дитини було виявлено ряд захворювань, у зв`язку з чим дитина потребує періодичного медичного огляду, обстеження та лікування і пов`язаних із цим значних грошових витрат, також матеріальний стан Позивачки змінився, вона втратила постійну роботу та має нерегулярний дохід.

Відповідач своїм правом подання відзиву не скористався.

Відповідач був належним чином повідомлений про розгляд справи. Поштове відправлення, що надсилалось за адресою його місця проживання, зареєстрованого у встановленому законом порядку, повернуто з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". День проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання, що зареєстровано у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси, вважається належним повідомленням (пункт 4 частини восьмої статті 128, пункт 5 частини шостої статті 272ЦПК України).

ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Відповідач, ОСОБА_2 , та Позивачка, ОСОБА_4 (після укладення шлюбу ОСОБА_4 змінила прізвище на ОСОБА_1 ) є батьками ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим 25 червня 2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у місті Києві.

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 22 вересня 2016 року у справі №754/6153/16-ц шлюб між сторонами було розірвано, а також стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 аліменти на утримання дитини у розмірі 1500,00 грн щомісячно.

На виконання зазначеного судового рішення 03 жовтня 2016 року суд видав виконавчий лист №754/6153/16-ц.

05 травня 2017 року державний виконавець Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві Черепеніною В.В. прийняв постанову про відкриття виконавчого провадження ВП НОМЕР_4 щодо примусового виконання вказаного судового рішення.

Відповідач не виконує рішення суду, не сплачує аліменти. Сума боргу відповідача зі сплати аліментів складає 148 500,00 грн та охоплює період з червня 2016 року по серпень 2024 року (розрахунок заборгованості зі сплати аліментів від 19.09.2024 у виконавчому провадженні НОМЕР_4). Згідно з розрахунком, наданим Позивачкою, за період з 01 липня 2016 року по 01 вересня 2024 року розмір пені становить 2 216 040 грн.

Відповідно до медичної документації, а саме виписки з медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого від 26 квітня 2024 року, дитина, ОСОБА_3 , хоча і характеризується правильною тіло будовою та відповідним віку психомоторним розвитком, має помірно знижене харчування та періодично страждає на гострі респіраторні вірусні інфекції, риносинусити, фарінготрахеїти, обструктивні бронхіти. Крім того, в анамнезі дитини зафіксовано ряд перенесених захворювань та медичних втручань, зокрема: у 2015 році діагностовано Доліхосігму, хронічний запор, енкопрез; 15 квітня 2016 року проведено видалення новоутворення нижньої губи; 16 березня 2017 року проведено апендектомію; 12 жовтня 2018 року діагностовано закриту черепно-мозкову травму, струс головного мозку, забій м`яких тканин голови; у 2022 році переніс вітряну віспу.

Згідно з випискою з медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого № 11667 від 15 липня 2024 року, дитині встановлено діагноз - Доліхоколон, що свідчить про наявність хронічного захворювання травної системи, яке може потребувати додаткових витрат на лікування, медикаменти та спеціальне харчування.

Зазначені обставини підтверджують наявність особливих потреб дитини, пов`язаних зі станом її здоров`я.

ОЦІНКА СУДУ

Щодо стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів

Згідно із статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу.

Відповідно до статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

24.Способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (стаття 181 СК України).

У разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості (стаття 196 СК України).

У постанові об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 14 грудня 2020 року у справі №661/905/19 (провадження №61-16670сво19) роз`яснила, що положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин. Стягнення пені, передбаченої абзацом першим частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. У такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів.

Стягнення неустойки є санкцією за ухилення від сплати аліментів. Ухиленням від сплати аліментів слід вважати дії або бездіяльність винної особи, спрямовані на невиконання рішення суду про стягнення з неї на користь стягувача визначеної суми аліментів. Вони можуть виразитись як у прямій відмові від сплати встановлених судом аліментів, так і в інших діях (бездіяльності), які фактично унеможливлюють виконання вказаного обов`язку (приховуванні заробітку (доходу), що підлягає обліку при відрахуванні аліментів, зміні місця роботи чи місця проживання з неподанням відповідної заяви про необхідність стягування аліментів тощо). Перелік причин з яких утворилась заборгованість не з вини платника аліментів не є вичерпним і може встановлюватись судом у кожному випадку окремо на підставі поданих доказів (постанова Верховного Суду від 24 травня 2023 року у справі № 372/3260/20, провадження № 61-8523св22).

Цей висновок узгоджується нормою частини першої статті 614 ЦК України, яка визначає, що Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.

При цьому, відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частина друга статті 614 ЦК України).

Відповідач не доводив відсутність своєї вини у сплаті аліментів.

Щодо розміру пені Суд виходить з того, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18), на яку посилається заявник у касаційній скарзі, відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15 та від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, і дійшла висновку, що "пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток.

Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

Якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму".

Верховний Суд роз`яснив, що потрібно розмежовувати сукупну поточну заборгованість та заборгованість за аліментами за певний місяць. Оскільки пеня є змінною величиною, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання "не більше 100 відсотків заборгованості" означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості на яку вона нараховується (постанова від 19 січня 2022 року у справі № 711/679/21 провадження № 61-18434св21).

Матеріалами справи підтверджується заборгованість зі сплати аліментів з вини Відповідача за період з червня 2016 по серпень 2024 року на загальну суму 148500,00 грн. Станом на момент розгляду цієї справи відсутні докази погашення цієї заборгованості.

Суд перевірив розрахунок заборгованості неустойки (пені) і встановив, що він відповідає вимогам чинного законодавства. Відповідач вказаний розрахунок жодними доказами не спростований.

Установивши, що розмір неустойки (пені) за спірний період значно перевищує сукупний розмір заборгованості за аліментами, врахувавши загальні засади справедливості та розумності регулювання сімейних відносин, а також те, що пеня не може перевищувати 100 відсотків заборгованості, Суд уважає за необхідне застосувати положення статті 196 СК України та стягнути з Відповідача пеню у сумі 148500,00 грн.

Щодо збільшення розміру аліментів

Відповідно до статтей 150, 180 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття.

Згідно з частиною третьою статті 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Відповідно до частини першої 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом.

Згідно з Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2920 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема, дітей віком від 6 до 18 років - 3196 гривень.

Відповідно до частини першої, шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Позивачка не надала Суду докази втрати місця роботи, зміни матеріального або сімейного стану, погіршення стану її здоров`я.

Водночас, Сд, здійснюючи правосуддя в інтересах дитини, враховує встановлений факт наявності у ОСОБА_3 захворювань, лікування яких об`єктивно потребує додаткових фінансових витрат. Зазначена обставина свідчить про те, що раніше визначений розмір аліментів є недостатнім для задоволення нагальних потреб дитини, пов`язаних зі збереженням та покращенням її здоров`я.

Тому з метою забезпечення балансу інтересів сторін та, перш за все, забезпечення найкращих інтересів дитини, Суд вважає за необхідне частково задовольнити позовні вимоги та збільшити розмір аліментів до рівня прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, що становить 3196,00 грн.

При цьому, Суд не знаходить підстав для задоволення вимоги Позивачки щодо збільшення розміру аліментів до 5000,00 грн, оскільки, враховуючи наявну заборгованість Відповідача зі сплати аліментів у раніше визначеному розмірі, виникають обґрунтовані сумніви щодо його реальної фінансової спроможності здійснювати виплати у більшому розмірі. Суд зобов`язаний враховувати не лише потреби дитини, але й матеріальний стан платника аліментів для забезпечення можливості виконання судового рішення.

Щодо розподілу судових витрат

За правилом частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина шоста статті 141 ЦПК України).

Позивач звільнений від сплати судового збору (пункт 3 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір").

У разі задоволення позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір стягується з відповідача на користь держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини заявлених до нього позовних вимог, якщо цього відповідача також не звільнено від сплати судового збору (такий висновок щодо розподілу судових витрат та застосування частини шостої статті 141 ЦПК України у разі звільнення позивача від сплати судового збору викладено у пункти 86, 93 постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 161/4985/17, провадження № 14-71цс19).

Відповідно до статті 141 ЦПК України Суд стягує з Відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 2156,96 грн ((1485,00 грн + 1211,20 грн)*0,8)

Керуючись статтями 12, 13, 81, 141, 259, 263, 264, 265, 354 ЦПК України, статтями 150, 180, 181, 192, 194, 195, 196 СК України, Суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів та стягнення пені за прострочення сплати аліментів - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_3 ) пеню за прострочення по сплаті аліментів у розмірі 148500,00 грн.

Змінити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_3 ) на утримання дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі з 1 500,00 грн на 3 196,00 грн, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення дитиною повноліття.

У решті позовних вимогах - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь держави судовий збір в розмірі 2156,96 грн.

Вікликати виконавчий лист, виданий на виконання рішення Деснянського районного суд м. Києва від 22 вересня 2016 року у справі №754/6153/16-ц.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО