ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/5424/24
Провадження № 2/362/615/25
У Х В А Л А

02.04.2025 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

за участю секретаря Тельнової О.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача, адвоката Кононенка В.Г.,

представника відповідача Кучеренко О.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у режимі відеоконференції в залі суду у місті Василькові Київської області за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до громадської організації «Садівницьке товариство «Берізка», третя особа: ОСОБА_2 , про визнання рішення неправомірним та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

У серпні 2024 року представник ОСОБА_1 адвокат Кононенко В.І. звернувся до суду в порядку цивільного судочинства з позовом в якому просить визнати рішення Громадської організації «Садівницьке товариство «Берізка» від 11 травня 2024 року про відключення земельної ділянки № НОМЕР_1 , що розташована в Садівницькому товаристві «Берізка», користувачем якої є ОСОБА_1 від електромережі неправомірним та зобов`язати відновити електропостачання. Стягнути моральну шкоду в сумі 20 000,00 грн.

Ухвалою судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Мартинцової І.О. від 07.08.2024 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку протягом п`яти днів з дня її отримання для усунення недоліків позову ( т.1 а.с. 57-59).

У встановлений в ухвалі суду строк, позивач усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Мартинцової І.О. від 20.09.2024 року прийнято до свого провадження вказану цивільну справу та призначено підготовче судове засідання (т.1 а.с.65).

Ухвалою судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Мартинцової І.О. від 03.10.2024 року у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено (т1. а.с. 81-82).

Згідно розпорядження та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку із перебуванням судді на довготривалому листі непрацездатності, справа передана на розгляд головуючому судді Лебідь-Гавенко Г.М.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 02.01.2025 року прийнято до свого провадження вказану цивільну справу та призначено розгляд справи у порядку загального позовного провадження (т. 2 а.с. 54-56).

16.10.2024 року до суду від голови Громадської організації «Садівницьке товариство «Берізка» Кучеренко О.В. надійшла до суду заява про виклик свідків, в якій просить викликати та допитати в якості свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які можуть підтвердити факт не проживання великої родини, в тому числі неповнолітніх осіб в садовому будинку позивача, факт невиконання позивачем рішення загальних зборів щодо сплати членських внесків членами Товариства (т.1 а.с. 218-219).

Представником відповідача подано заперечення по справі на відповідь на відзив, в якому нею зазначено, що вони просять поновити строк на подання заперечення на відповідь на відзив (т. 2 а.с.102-106).

Позивач та його представник адвокат Кононенка В.Г.,в підготовчому судовому засіданні просила закрити підготовче засідання та призначити справу до судового розгляду щодо свідків поклалися на розсуд суду.

Голова Громадської організації «Садівницьке товариство «Берізка» Кучеренко О.В., в підготовчому судовому засіданні просила задовольнити клопотання про поновлення строків на прийняття заперечення на відповідь на відзив, а також задовольнити заяву про допит свідків, закрити підготовче засідання та призначити справу до судового розгляду.

В порядку підготовчого провадження судом були вивчені матеріали справи, заяви, заслухані думки сторін, з`ясовані всі фактичні обставини справи, які підлягають з`ясуванню під час судового розгляду.

Щодо поновлення строку для подання заперечення на відповіді на відзив суд виходить з наступного.

Як передбачено ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Частинами 1, 2, 3, 4 ст. 174 ЦПК України визначено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Відповідно до ч. 7 ст. 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Відповідно до ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно з ч. 1, 4, 6 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення; одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк; про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення/продовження строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.

При цьому, як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 29 вересня 2022 року по справі № 500/1912/22, застосовуючи процесуальні норми, потрібно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, установлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства є неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Слід зазначити, що вищевказана справа розглядається в період дії воєнного стану.

Верховний суд у вказаній постанові, окрім іншого зазначив, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку зі збройною агресією російської федерації, суворе застосування судами процесуальних строків щодо звернення до суду з позовними заявами, апеляційними й касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого ст. ст. 55, 124, 129 Конституції України, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У пункті 6 рекомендацій Ради суддів України «Щодо роботи в умовах воєнного стану», зазначено про виважений підхід до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків, та по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Верховний Суд у своєму повідомленні щодо особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан зазначив також, що «запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків». 04.03.2022 видано наказ Голови Верховного Суду, згідно з яким встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. Згідно з даним наказом Верховний суд акцентував судам, що варто ураховувати, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків. Окрім того Судам рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення процесуальних строків та, по можливості, продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Із даних рекомендацій слідує, що введення воєнного стану фактично визнається поважною причиною пропуску строку.

Ураховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, ЄСПЛ у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.

При цьому, суд зважає на важливість подання кожною стороною процесу письмових заяв та доказів по суті справи, оскільки саме на підставі таких заяв та поданих доказів буде розглядатися справа по суті.

Виходячи з наведеного, враховуючи незначний строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого судом для подання відповідачем заперечення на відповіді на відзив, суд погоджується з доводами представника відповідача, викладеними нею в обґрунтування заяви про поновлення процесуального строку для подання заперечення на відповіді на відзив, та вважає причини пропуску такого строку поважними, а тому пропущений ним строк підлягає поновленню.

Щодо заяви голови Громадської організації «Садівницьке товариство «Берізка» Кучеренко О.В. про допит свідків, суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Згідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч. 1 ст. 90 ЦПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

Відповідно до ст. 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Судом встановлено, що для перевірки наявності обставин, викладених в позові, з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи, необхідно задовольнити заяву представника відповідача про виклик свідків та допитати у передбачений законодавством спосіб, вказаних в заяві свідків, а саме: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Щодо питання про призначення справи до судового розгляду, суд дійшов наступного висновку.

За приписами ст. 196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Згідно з ч. 1 ст. 197 ЦПК України підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

Відповідно до п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

До судового розгляду спір між сторонами не врегульований, щодо укладення мирової угоди або проведення врегулювання спору за участі судді клопотань до суду не надходило, судом встановлено порядок з`ясування обставин та дослідження доказів також з`ясовано щодо розміру заявлених сторонами судових витрат.

Зважаючи на викладене, та враховуючи, що сторонами в підготовчому судовому засіданні подано всі наявні докази по справі, з`ясовано розмір судових витрат, суд вважає за можливе закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду, розгляд справи проводити одноособово.

Враховуючи вищенаведене, керуючись статтями 13, 44, 76, 83, 120, 127, 196-200, 259, 260 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання голови Громадської організації «Садівницьке товариство «Берізка», ОСОБА_2 про поновлення процесуального строку для подання заперечення на відповіді на відзив у цивільній справі - задовольнити.

Поновити голові Громадської організації «Садівницьке товариство «Берізка», Кучеренко О.В., строк для подачі заперечення на відповіді на відзив.

Заяву голови Громадської організації «Садівницьке товариство «Берізка», ОСОБА_2 про допит свідків - задовольнити.

Викликати та допитати в якості свідків: ОСОБА_3 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_4 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Свідки зобов`язані з`явитися до Васильківського міськрайонного суду Київської області за адресою: Київська область, Обухівський район, вул. Шевченко, 8, за його викликом у визначений час і надати правдиві показання про відомі їм обставини.

Попередити свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи за відмову від давання показань на вимогу суду, згідно ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

Закрити підготовче провадження та призначити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до громадської організації «Садівницьке товариство «Берізка», третя особа: ОСОБА_2 , про визнання рішення неправомірним та зобов`язання вчинити дії до судового розгляду по суті на «10» червня 2025 року о «14» год. «00» хв.

Визначити такий порядок з`ясування справи: розгляд заяв та клопотань відповідно до ст. 222 ЦПК України; вступне слово учасників справи; допит свідків; дослідження письмових доказів; додаткові пояснення після з`ясування всіх обставин справи та перевірки їх доказами; дебати.

Розгляд справи здійснювати у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань, одноособово.

У судове засідання викликати сторін у справі та свідків.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою:

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко