Справа № 548/990/25
Провадження №2-о/548/55/25
У Х В А Л А

про залишення заяви (подання) без руху

28.04.2025 м. Хорол

Суддя Хорольського районного суду Полтавської області Старокожко В.П., розглянувши заяву Опікунської ради при виконавчому комітеті Лубенської міської ради Полтавської області, заінтересована особа ОСОБА_1 , про призначення опікуна,

ВСТАНОВИВ:

25.04.2025 до канцелярії Хорольського районного суду надійшла заява Опікунської ради при виконавчому комітеті Лубенської міської ради Полтавської області, заінтересована особа ОСОБА_1 , про призначення опікуна, у якій заявник прохає призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , опікуном недієздатного ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.04.2025 цю заяву було передано для розгляду судді Старокожку В.П.

Вирішуючи питання про можливість прийняття вказаної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, суддя доходить висновку про необхідність залишення її без руху з огляду на таке.

Згідно із частиною першою статті 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись із змістом та формою вказаної вище заяви, суддя встановив, що вона подана без додержання вимог, викладених в статті 175 ЦПК України.

Частинами першою, третьою 58 ЦПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Отже, процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії, як ''представництво'' і ''самопредставництво''.

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності).

У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21) вказано, що починаючи з 29.12.2019 самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29.12.2019 самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у Єдиному державному реєстрі даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Як вбачається із матеріалів справи, заява Опікунської ради при виконавчому комітеті Лубенської міської ради Полтавської області, заінтересована особа ОСОБА_1 , про призначення опікуна, підписана головою Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області Сергієм Волошиним. Водночас, до матеріалів подання не додано доказів наявності відповідних повноважень у останнього на його підписання саме як представника органу опіки та піклування. Крім того, подання не містить дати його підписання представником.

Також, відповідно до пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Частиною шостою статті 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Суддею встановлено, що заява Опікунської ради при виконавчому комітеті Лубенської міської ради Полтавської області не містить інформації щодо наявності чи відсутності у неї зареєстрованого електронного кабінету у підсистемі "Електронний суд".

Крім того, до заяви додано додатки, які не містять підтвердження відповідності їх оригіналам, тобто вони не завірені підписом представника заявника із зазначенням дати такого посвідчення.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених устаттях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи викладене, заяву (подання) Опікунської ради при виконавчому комітеті Лубенської міської ради Полтавської області, заінтересована особа ОСОБА_1 , про призначення опікуна, слід залишити без руху і надати заявнику строк у п`ять днів з моменту отримання відповідної ухвали для усунення недоліків, а саме: надання суду належним чином оформлених письмових доказів наявності повноважень представника заявника на подання та підписання вищевказаної заяви (подання); зазначення у заяві (поданні) про навність чи відсутність електронного кабінету у заявника; надання суду належним чином завірених додатків до заяви (подання) (копій із оригіналів документів) у двох екземплярах.

Керуючись статтями 175, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

заяву Опікунської ради при виконавчому комітеті Лубенської міської ради Полтавської області, заінтересована особа ОСОБА_1 , про призначення опікуна, залишити без руху.

Визначити заявнику Опікунській раді при виконавчому комітеті Лубенської міської ради Полтавської області строк для усунення недоліків заяви (подання) п`ять днів з дня отримання цієї ухвали.

У разі неусунення вказаних недоліків у визначений термін заява буде визнана неподаною та повернута заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Старокожко