Справа № 130/2822/23
Провадження № 22-ц/801/797/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції Шепель К. А.
Доповідач:Панасюк О. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2025 рокуСправа № 130/2822/23м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Панасюка О. С. (суддя доповідач),

суддів Ковальчука О. В., Сала Т. Б.,

з участю секретаря судового засідання Куленко О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , який поданий його представником адвокатом Смірновим С. М., до Товариства з обмеженою відповідальністю «Поділля Агропродукт» про стягнення матеріальної шкоди за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Поділля Агропродукт» на рішення Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області у складі судді Шепеля К. А. від 09 січня 2025 року,

встановив:

У жовтні 2023 року ОСОБА_1 через свого представника адвоката Смірнова С. М. звернувся до суду з цим позовом, за яким, з урахуванням уточнених позовних вимог, просив стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Поділля Агропродукт» (далі ТОВ «Поділля Агропродукт») на його користь 276748 грн 18 к. у відшкодування матеріальної шкоди, завданої загибеллю бджіл та 35572 грн 01 к. у відшкодування судових витрат.

На обґрунтування позовних вимог покликався на те, що є власником земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0040, площею 0,2500 га з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель та земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0041, площею 0,0973 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, які розташовані по АДРЕСА_1 . З 2 травня 2023 року ТОВ «Поділля Агропродукт» розпочало оброблення полів отрутохімікатами впритул до городів, садів та будинків мешканців с. Почапинці Жмеринського району Вінницької області, внаслідок чого протягом наступних кількох днів повністю загинули 50 % від сімдесяти бджолосімей, які проживали на пасіці. Обробка хімікатами полів ТОВ «Поділля Агропродукт» була зафіксована мешканцями села, які бачили трактор та відчували різкий хімічний запах невідомої їм речовини, що і спричинило масову загибель бджіл. 9 травня 2023 року було проведено комісійне обстеження пасіки, яка знаходилась на території його господарства, і комісією встановлено факт отруєння бджіл, зафіксовано частково паралізованих бджіл та велику кількість загиблих бджіл. Також комісією здійснено відбір зразків померлих комах, зразки ґрунту з обробленого поля біля вуликів та домогосподарства позивача. У лабораторії діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи у Державному науково-дослідницькому інституті проведено експертизу відібраних комісією померлих бджіл та виявлено препарат «ацетохлор» в залишковій кількості 88,0 +/- 26,4 мкг/кг, який є основною складовою гербіциду «Харнес», на зразках ґрунту також виявлено препарат «ацетохлор», що стало причиною смерті бджолосімей на його пасіці. Обробляючи поля, які розташовані впритул до його господарства, ТОВ «Поділля Агропродукт» не повідомив пасічників, населення села, сільську раду у жоден з можливих способів про місце, час та метод застосування пестицидів, хоча зобов`язаний був це зробити. Також не дотримано зони санітарного розриву від населених пунктів, тваринницьких комплексів, місць проведення ручних робіт по догляду за сільгоспкультурами 300 м, оскільки обприскування велося впритул до садів, городів, пасік та житла. З повідомлення ТОВ «Поділля Агропродукт», яке без дати та номера, видно, що в період з 2 травня 2023 року по 15 травня 2023 року (в нічний час) на території Почапинецької громади проводитиметься застосування засобів захисту рослин ґрунтовими гербіцидами «Харнес» з прилипачем «Ліпосам» для контролю дводольних бур`янів на посівах кукурудзи, не шкідливими для бджіл. Повідомлення було вручене старості села 02 травня 2023 року, тобто фактично в той час, як обприскування вже розпочалося. Староста села отримане повідомлення до відома мешканців не довів. Зазначав, що він неодноразово звертався до ТОВ «Поділля Агропродукт» щодо відшкодування шкоди, завданої знищенням бджіл, однак відшкодування не отримав.

Рішенням Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 09 січня 2025 року позов задоволено.

Стягнуто з ТОВ «Поділля Агропродукт» на користь ОСОБА_1 276 748 грн 18 к. у відшкодування матеріальної шкоди, завданої загибеллю бджіл та 35 572 грн 01 к. у відшкодування судових витрат, які складаються з: 2 791 грн 25 к. судового збору; 9 466 грн 00 к. вартості товарознавчої експертизи; 8 314 грн 76 к. вартості дослідження виявлення токсикозу бджіл; 15 000 грн 00 к. витрат на правничу допомогу.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що неправомірна поведінка з боку ТОВ «Поділля Агропродукт», на яке покладений обов`язок по виконанню вимог чинного законодавства, що регулює правовідносини в сфері охорони бджіл, знаходиться у причинному зв`язку з настанням негативних наслідків для позивача та є підставами вважати доведеними обставини, про які стверджують і на які посилаються позивач та його представник, зокрема те, що саме відповідачем з 02 травня 2023 року розпочалась обробка належних йому полів небезпечним для бджіл хімічним препаратом, який знайдений у загиблих бджолах, без завчасного та належного інформування про це пасічників та у період льоту бджіл.

Відповідач, на якого відповідно до наведеної норми права покладено тягар доказування, відсутності своєї вини у спричиненні шкоди позивачу не довів. Навпаки, наведеними вище доказами підтверджується, що саме внаслідок його неправомірних дій сталися ці негативні для позивача наслідки.

Також суд першої інстанції, враховуючи положення статті 141 Цивільного процесуального України (далі ЦПК України), прийшов до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача всіх судових витрат, пов`язаних з розглядом справи.

В апеляційній скарзі ТОВ «Поділля Агропродукт», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, просило рішення суду першої інстанції скасувати, постановити нове рішення про відмову у позові.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги посилалося на те, що позивачем жодним чином не доведено причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та наслідками таких дій, а саме: завдання матеріальної шкоди, оскільки не доведено, що саме ТОВ «Поділля Агропродукт» в період з 02 по 15 травня 2023 року здійснювало обробку поля біля домогосподарства та пасіки позивача; позивач жодного разу не звертався до товариства стосовно залучення уповноваженого представника підприємства до встановлення причин загибелі бджіл, для прийняття участі у відібранні зразків ґрунту з полів, які, на думку позивача, оброблялись відповідачем; у акті отруєння бджіл не зазначено з якої саме земельної ділянки відбувався відбір ґрунту та не має посилань на документи, що свідчать про перебування у користуванні зазначеної ділянки саме у відповідача; зразки ґрунту, які начебто відібрані з поля, що оброблялось відповідачем, передані позивачем для дослідження у Державний науково-дослідницький інститут з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи в м. Київ також без участі повноважного представника ТОВ «Поділля Агропродукт», тому вважати що ці зразки відібрані саме з поля відповідача та саме вони, а не якісь інші, надані для дослідження, не можна.

Представник ОСОБА_1 адвокат Смірнов С. М. подав відзив на апеляційну скаргу, за яким просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, як таке, що ухвалене із дотриманням норм процесуального права, відповідно до встановлених на підставі обставин справи правовідносин сторін та норм матеріального права, якими вони регулюються.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах заявлених вимог та доводів апеляційної скарги апеляційний суд прийшов до висновку, що вона підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Частинами першою четвертою статті 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

За змістом статті 374 ЦПК України апеляційний суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює у відповідній частині нове рішення або змінює рішення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з порушенням норм матеріального і процесуального права (стаття 376 ЦПК України).

Установлено, що ОСОБА_1 на підставі державних актів серії ЯА №820119 та серії ЯА№ 820120 є власником земельних ділянок розміром 0,2500 га та 0,0973 га по АДРЕСА_1 (Т. 1 а. с. 10 11).

Відповідно до копій ветеринарносанітарних паспортів пасіки № 0023 та № UА-05-06-158 йому належить пасіка, що розташована там же і складається з 70 бджолиних сімей (Т. 1 а. с. 12 17).

Згідно з копією акту епізоотичного обстеження пасіки від 24 квітня 2023 року, в присутності власника ОСОБА_1 обстеженням встановлено, що пасіка по АДРЕСА_1 складається з 70 вуликів, в яких розміщено 70 бджолосімей, бджолосім`ї в основному сильні, ураження хворобами не спостерігається (Т. 1 а. с. 8).

02 травня 2023 року ТОВ «Поділля Агропродукт» повідомило старосту с. Почапинці Жмеринського району Вінницької області про заплановане застосування засобів захисту рослин на полях орендованих ним земельних ділянок Почапинецької громади у нічний час в період з 02 по 15 травня 2023 року ґрунтовими гербіцидами «Харнес» з прилипачем «Ліпосам» для контролю двудольних бур`янів на посівах кукурудзи, не шкідливими для бджіл (Т. 1 а. с. 19).

Відповідно до акту встановлення факту отруєння бджіл від 09 травня 2023 року комісією у складі 8 чоловік по АДРЕСА_1 зафіксовано масове отруєння бджолиних сімей, відсоток загибелі 50 із 70 бджолиних сімей, є частково паралізовані та багато загиблих бджіл; попередня причина загибелі бджіл хімічний токсикоз. У пункті 7 акту зазначено, що власниками, постійними користувачами, орендарями земельних ділянок в радіусі 10 км від місця розташування пасіки є ТОВ «Поділля Агропродукт», ТОВ «МХП Агрокряж» та ТОВ «Поділля Латінвест» (Т. а. с. 20 23).

У супровідному листі до акту зазначено, що одну пробу підмору бджіл, належних ОСОБА_1 та одну пробу ґрунту для дослідження на вміст пестицидів з домогосподарства ОСОБА_1 і одну пробу ґрунту з земельної ділянки :04:000:2338, належної ТОВ «Поділля Агропродукт», направлено на дослідження на вміст пестицидів (Т. 1 а. с. 23 24).

Державним науково-дослідним інститутом з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи 25 травня 2023 року проведено дослідження патологічного/біологічного матеріалу об`єктів навколишнього середовища, за результатами якого виявлено «ацетохлор» (Т. 1 а. с. 26 28).

Постанови старшого дізнавача Жмеринського РВП ГУНП від 29 червня 2023 року кримінальне провадження № 0000029 від 08 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 247 КК України закрито відповідно до пункту 2 частини першої статті 284 КПК України, у зв`язку з встановленою відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення. У цій постанові дізнавач, зокрема зазначив, що в ході досудового розслідування не встановлено факту порушення працівниками ТОВ «Поділля Агропродукт» Інструкції з профілактики та встановлення факту отруєння бджіл засобами захисту рослин, затвердженої Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 19 лютого 2021 року № 338 (Т 1. а. с. 35 36).

Відповідно до висновку експерта Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 16 жовтня 2024 року № 2173/24-21 визначено станом на травень вересень 2023 року ринкову вартість: однієї бджолосім`ї, яка могла складати 2 943,49 грн; одного кілограму меду, яка могла складати 69,17 грн; одного кілограму прополісу, яка могла складати 948,77 грн; одного кілограму воску, яка могла складати 256,63 грн та одного кілограму мерви, яка могла складати 37,60 грн (Т. 1 а. с. 191 209).

Згідно із статтею 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Частиною другою статті 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до частини першої та четвертої статті 30 Закону України «Про бджільництво» юридичні та фізичні особи, які провадять діяльність, що впливає або може вплинути на стан бджіл, зобов`язані забезпечити їх охорону.

Юридичні та фізичні особи, які застосовують засоби захисту рослин, зобов`язані дотримуватися діючих нормативно-правових актів, що передбачають охорону бджіл від отруєнь.

Частиною другої статті 37 Закону України «Про бджільництво» визначено, що фізичні та юридичні особи, які застосовують засоби захисту рослин для обробки медоносних рослин, зобов`язані не пізніше ніж за три доби до початку обробки через засоби масової інформації попередити про це пасічників, пасіки яких знаходяться на відстані до десяти кілометрів від оброблюваних площ. При цьому повідомляється дата обробки, назва препарату, ступінь і строк дії токсичності препарату.

Інструкцією з профілактики та встановлення факту отруєння бджіл засобами захисту рослин, затвердженою Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 19 лютого 2021 року № 338 (далі Інструкція № 339), зокрема пунктами 1, 2 Розділу ІІІ, установлено, що дозволяється застосування засобів захисту рослин, які пройшли державну реєстрацію та включені до Державного реєстру пестицидів і агрохімікатів, дозволених до використання в Україні, відповідно до Закону України «Про пестициди і агрохімікати».

Застосування засобів захисту рослин повинно здійснюватися згідно з переліком пестицидів і агрохімікатів, дозволених до використання в Україні, і доповненнями до нього, які містять науково обґрунтовані регламенти застосування препаратів (норми витрат, кратності обробок, обмеження щодо способу, періоду обробок, строків останньої обробки до збирання врожаю тощо) та є обов`язковими для дотримання всіма фізичними особами та суб`єктами господарювання.

Очевидно, що як в статті 37 Закону України «Про бджільництво», на яку послався суд першої інстанції, так і в Інструкції № 338, положення якої суд помилково не застосував, застосувавши норми Розділу 7 Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл (далі Інструкція №9), затвердженої Наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини від 30 січня 2001 року № 9, який якраз втратив чинність на підставі Наказу від 19 лютого 2021 року № 338, мова йде про застосування засобів захисту рослин для обробки медоносних рослин.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про пестициди і агрохімікати» пестициди токсичні речовини, їх сполуки або суміші речовин, призначені для знищення, регуляції та припинення розвитку шкідливих організмів, внаслідок діяльності яких вражаються рослини, тварини, люди і завдається шкода матеріальним цінностям, а також гризунів, бур`янів, деревної, чагарникової рослинності, засмічуючих видів риб. Термін «пестициди» включає також засоби захисту рослин;

агрохімікати органічні, мінеральні і бактеріальні добрива, хімічні меліоранти, регулятори росту рослин та інші речовини, що застосовуються для підвищення родючості ґрунтів, урожайності сільськогосподарських культур і поліпшення якості продукції рослинного походження.

Згідно з офіційною інформацією виробника препарат «Харнес» (ацетохлор, 900 г/л) є гербіцидом, тобто хімічним препаратом, що використовується для боротьби з небажаною рослинністю, який вноситься на ґрунт до посіву рослин чи до їх всходження (https://www.cropscience.bayer.ua/Products/Herbicides/Harness).

Таким чином застосування цього препарату не підпадає під обмеження встановлені статтею 37 Закону України «Про бджільництво» та Інструкцією № 338, а тому висновок суду про порушення ТОВ «Поділля Агропродукт» порядку повідомлення про обробку полів засобами захисту рослин, є помилковим, оскільки про використання цього препарату відповідач повідомляти взагалі зобов`язаний не був. Це ж саме установлено і у постанові старшого дізнавача Жмеринського РВП ГУНП від 29 червня 2023 року про закриття кримінального провадження № 0000029 від 08 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 247 КК України.

Згідно з частиною першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 ЦК України).

Матеріалами справи підтверджується факт того, що позивачу завдано збитків внаслідок загибелі бджіл.

Однак позивачу належить довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, наслідком такої протиправної поведінки. Також позивач несе тягар доведення перед судом розміру завданої шкоди, зокрема зменшення або знищення майна, яке належить йому на праві власності.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 2 ЦПК України однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є змагальність сторін.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанова Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18).

Оскільки протиправності дій відповідача щодо внесення препарату «Харнес», зокрема порушення вимог Закону «Про бджільництво» та Інструкції № 338 позивачем не доведено, а тому не має підстав стверджувати, що саме дії ТОВ «Поділля Агропорукт» спричинили настання збитків позивачу у виді загибелі бджіл, відповідно й покладати на нього відповідальність за такі збитки неможна.

Таким чином апеляційний суд прийшов до висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у позові.

Також з позивача на користь відповідача на підставі частини першої статті 141 ЦПК України підлягає стягненню сума судового збору, сплаченого за подання апеляційної скарги, в розмірі 3 320 грн 98 к.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 376, 381, 384 ЦПК України апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Поділля Агропродукт» задовольнити.

Рішення Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 09 січня 2025 року скасувати і постановити нове судове рішення.

У позові ОСОБА_1 , який поданий його представником адвокатом Смірновим С. М., до Товариства з обмеженою відповідальністю «Поділля Агропродукт» про стягнення матеріальної шкоди відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Поділля Агропродукт», , 3320 (три тисячі триста двадцять) грн 98 к. у відшкодування судового збору, сплаченого за подання апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

(Повний текст судового рішення виготовлено 25 квітня 2025 року).

Головуючий О. С. Панасюк

Судді: О. В. Ковальчук

Т. Б. Сало