Єдиний унікальний номер 753/3677/24
провадження 2/175/2429/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2025 року Дніпровський районний суд

Дніпропетровської області

у складі: головуючого

судді Васюченка О.Г.

з секретарем Кульпіною Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження у селищі Слобожанське цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Просто» до ОСОБА_1 про стягнення виплаченого страхового відшкодування,

ВСТАНОВИВ:

ПрАТ «Просто» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення виплаченого страхового відшкодування.

В обґрунтування позову зазначило, що 25 квітня 2023 року Приватне акціонерне товариство „ПРОСТО-страхування" (АТ «ПРОСТО») та ОСОБА_2 уклали Поліс N? AP/6664944 обов?язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, згідно якого було застраховано відповідальність власника транспортного засобу «Kia Magentis», реєстраційний номер НОМЕР_1 . Відповідно до п. 1.1 ст. 1 Статуту Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО» (нова редакція) Приватне акціонерне товариство «ПРОСТО» є новим найменуванням Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування», що зареєстроване 02 квітня 1997 року за N? 1 074 120 000G 000867. 16 серпня 2023 року в місті Києві на вул. Костянтинівській відбулась дорожньо-транспортна пригода, учасником якої були: автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , яким керував ОСОБА_3 та забезпечений транспортний засіб «Kia Magentis», реєстраційний номер НОМЕР_3 , яким керував ОСОБА_1 . Відповідно до Постанови Подільського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2023 року встановлено, що дана дорожньо-транспортна пригода відбулася в результаті порушення Правил дорожнього руху ОСОБА_1 . 17 серпня 2023 року до АТ «ПРОСТО-страхування» (АТ «ПРОСТО») із заявою про подію, що має ознаки страхового випадку, звернувся ОСОБА_3 та повідомив, що внаслідок вищевказаної дорожньо-транспортної пригоди було пошкоджено автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_4 . Відповідно до відповідно до звіту N? 164979 від 10 січня 2024 року вартість матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , становить 9165,67 гривень., а відповідно до висновку/калькуляції від 17.08.2023 р. - 7 056,34 грн. 03 листопада 2023 року до АТ «ПРОСТО-страхування» (АТ «ПРОСТО») звернулася ОСОБА_4 (власник транспортного засобу «Hyundai Sonata», рестраційний номер НОМЕР_2 ) із заявою на виплату доплату страхового відшкодування. За результатами розгляду отриманих матеріалів АТ «ПРОСТО-страхування» (АТ «ПРОСТО») прийняло рішення про визнання дорожньо-транспортної пригоди від 16 серпня 2023 року страховим випадком, про що 06 листопада 2023 року було складено страховий акт N? 164979. Відповідно до даного страхового акту розмір страхового відшкодування за ремонт транспортного засобу «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , становить 7 056,34 гривень. Відповідно до платіжної інструкції N? 5316 від 06 листопада 2023 року АТ «ПРОСТО-страхування» (АТ «ПРОСТО» виплатило страхове відшкодування за ремонт автомобіля «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , в розмірі 7 056,34 гривень. Таким чином, фактичні витрати АТ «ПРОСТО», пов?язані з цим страховим випадком складають 7 056,34 гривень. Відповідно до Постанови Подільського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2023 року встановлено, що ОСОБА_1 16 серпня 2023 о 15:45 год. за адресою: вул. Костянтинівська, 57 у м. Києеі керуває транспортним засобом КІА, д.н.з. НОМЕР_3 , будучи причетним до ДТП, залишив місце події, чим порушив п. 2.10 Правил дорожнього руху України та вчинив правопорушення, передбачене ст. 122-4 КУпАП. Приватне акціонерне товариство «ПРОСТО» намагалося здійснити досудове врегулювання даного спору шляхом направлення регресної вимоги 04-2541 від 15 листопада 2023 року на адресу відповідача. Однак, останній жодним чином не відреагував на дане звернення. Таким чином, АТ «ПРОСТО» не вдалося врегулювати даний спір самостійно.

З урахуванням зазначеного позивач просив стягнути з відповідача на свою користь 7056,34 грн., витрати по сплаті судового збору у розмірі 3028 грн, а також судові витрати, пов`язані із оплатою професійної правової допомоги.

Представник позивача у судове засіданні не з`явився, у своїй заяві просив суд розглянути справу у його відсутність.

Відповідач та/або його представник в судове засідання не з`явилися, про причини не явки суду не повідомили, правом надання відзиву на позов не скористався. Строк, встановлений для надання відзиву на позовну заяву станом на день винесення рішення сплив. Будь-яких заяв від відповідача до суду не надходило, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити його правову позицію щодо предмета спору. Причини їх неявки в судове засідання судом визнаються не поважними, оцінюються судом як спосіб затягування розгляду справи і недобросовісне виконання своїх процесуальних прав та обов`язків, оскільки таке намагання і перенесення слухання справи було вже неодноразово, доказів на підтвердження причини відсутності в засіданні сторона відповідача не надавала (з урахуванням зазначеного, відношення сторін до своїх процесуальних прав та обов`язків і тривалості розгляду справи, суд вважає, що чергова заява про перенесення слухання справи і відсутність відповідача не перешкоджає розгляду справи). Незалежно від явки чи неявки представника відповідача сама особа в судове засідання не з`явилася без поважних причин і навіть не повідомила суд про причини неявки в судове засідання. Отже, суд вважає можливим розгляд справи на підставі наявних матеріалів і доказів. При цьому суд звертає увагу на вимоги статті 121 ЦПК України про те, що справа має бути розглянута судом протягом розумного строку; не може бути залишене поза увагою положення статті 6 Конвенції, якими передбачено, що судові процедури при розгляді справи повинні бути справедливими, справа має бути розглянута в розумний строк, а також те, що в цивільному судочинстві діє принцип ефективності судового процесу, який направлений на недопущення затягування розгляду справи. При цьому слід керувався саме зазначеним, а не наявністю чи відсутністю права, що підлягає захисту, наявністю іншого спору, що начебто перешкоджає вирішенню цієї справи. Таким чином, суд вважає можливим слухання справи за відсутності вказаного відповідача відповідно до ст. 223 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов до таких висновків.

Згідно із ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтями 77-80 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Судом встановлено, що 25 квітня 2023 року Приватне акціонерне товариство „ПРОСТО-страхування" (АТ «ПРОСТО») та ОСОБА_2 уклали Поліс N? AP/6664944 обов?язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, згідно якого було застраховано відповідальність власника транспортного засобу «Kia Magentis», реєстраційний номер НОМЕР_1 . Відповідно до п. 1.1 ст. 1 Статуту Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО» (нова редакція) Приватне акціонерне товариство «ПРОСТО» є новим найменуванням Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування», що зареєстроване 02 квітня 1997 року за N? 1 074 120 000G 000867.

Також судом встановлено, що 16 серпня 2023 року в місті Києві на вул. Костянтинівській відбулась дорожньо-транспортна пригода, учасником якої були: автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , яким керував ОСОБА_3 та забезпечений транспортний засіб «Kia Magentis», реєстраційний номер НОМЕР_3 , яким керував ОСОБА_1 . Відповідно до Постанови Подільського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2023 року встановлено, що дана дорожньо-транспортна пригода відбулася в результаті порушення Правил дорожнього руху ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.ч. 4, 6 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Отже, в результаті даної ДТП, з вини водія ОСОБА_1 був пошкоджений автомобіль марки «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 .

17 серпня 2023 року до АТ «ПРОСТО-страхування» (АТ «ПРОСТО») із заявою про подію, що має ознаки страхового випадку, звернувся ОСОБА_3 та повідомив, що внаслідок вищевказаної дорожньо-транспортної пригоди було пошкоджено автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_4 .

Відповідно до відповідно до звіту N? 164979 від 10 січня 2024 року вартість матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , становить 9165,67 гривень., а відповідно до висновку/калькуляції від 17.08.2023 р. - 7 056,34 грн.

03 листопада 2023 року до АТ «ПРОСТО-страхування» (АТ «ПРОСТО») звернулася ОСОБА_4 (власник транспортного засобу «Hyundai Sonata», рестраційний номер НОМЕР_2 ) із заявою на виплату доплату страхового відшкодування. За результатами розгляду отриманих матеріалів АТ «ПРОСТО-страхування» (АТ «ПРОСТО») прийняло рішення про визнання дорожньо-транспортної пригоди від 16 серпня 2023 року страховим випадком, про що 06 листопада 2023 року було складено страховий акт N? 164979.

Відповідно до даного страхового акту розмір страхового відшкодування за ремонт транспортного засобу «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , становить 7 056,34 гривень.

Відповідно до платіжної інструкції N? 5316 від 06 листопада 2023 року АТ «ПРОСТО-страхування» (АТ «ПРОСТО» виплатило страхове відшкодування за ремонт автомобіля «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , в розмірі 7 056,34 гривень.

Згідно ст. 6 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховим випадком є подія, внаслідок якої заподіяна шкода третім особам під час дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася за участю забезпеченого транспортного засобу і внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована за договором.

Згідно ст.22 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" при настанні страхового випадку страховик відповідно до лімітів відповідальності страховика відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, яка була заподіяна у результаті дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.

Згідно ст.22 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду: якщо він керував транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; якщо він після дорожньо-транспортної пригоди за його участю самовільно залишив місце пригоди чи відмовився від проходження відповідно до встановленого порядку огляду щодо стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, або вжив алкоголь, наркотики чи лікарські препарати, виготовлені на їх основі (крім тих, що входять до офіційно затвердженого складу аптечки або призначені медичним працівником).

Відповідно до ст.7 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» проведення оцінки майна є обов`язковим у випадку визначення збитків або розміру відшкодування у випадках, встановлених законом. Така оцінка проводиться в порядку, передбаченому «Методикою товарознавчою експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів», затвердженою наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.11.2003 №142/5/2092.

Тому, для вирішення питання щодо розміру фактично заподіяної позивачу внаслідок дорожньо-транспортної пригоди матеріальної шкоди, суд приймає до уваги ремонтну калькуляцію 164979 від 17.08.2023 р. по визначенню суми страхового відшкодування, нанесеного власнику колісного транспортного засобу.

Згідно ч. 1 та 2 ст. 1187 ЦК України, джерелом підвищеної небезпеки є, зокрема, діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі, володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.

Згідно ст. 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою.

Як вказує ст. 993 ЦК України, до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Відповідно до ст. 1191 ЦК України, особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування.

Згідно ст. 27 Закону України «Про страхування», страховик має право вимагати компенсацію здійснених виплат від особи, відповідальної за заподіяний збиток в повному обсязі.

Відповідно п. 1 ст.38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду.

АТ «ПРОСТО-страхування» виконало покладений на нього Законом обов`язок по відшкодуванню шкоди, заподіяної з вини власника транспортного засобу, який застрахував свою цивільно-правову відповідальність, та здійснило регламентну виплату в розмірі 7 056,34 грн. потерпілій особі.

Отже, відповідно до ст.1191 ЦК України та підпункту "в" підпункту 38.1.1 пункту 38.1 статті 38 Закону «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду, якщо він після дорожньо-транспортної пригоди за його участю самовільно залишив місце пригоди чи відмовився від проходження відповідно до встановленого порядку огляду щодо стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, або вжив алкоголь, наркотики чи лікарські препарати, виготовлені на їх основі (крім тих, що входять до офіційно затвердженого складу аптечки або призначені медичним працівником), враховуючи наведене у АТ «ПРОСТО-страхування» виникло право зворотної вимоги до відповідача в розмірі понесених витрат, що складає 7 056,34 грн.

Таким чином, до позивача, як до страховика, що виплатив страхове відшкодування в межах сплаченої суми в розмірі 7 056,34 грн, перейшло право вимоги, а відтак, суд приходить до висновку про доведеність та обґрунтованість позовних вимог Приватного акціонерного товариства «Просто» про стягнення виплаченого страхового відшкодування, а отже ці позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 141 ЦПК, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір в розмірі 3028 грн.

Розглядаючи вимоги позивача про стягнення з відповідача судових витрат на правову допомогу у розмірі 6000 грн., суд приходить до наступного.

Згідно зі ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

З огляду на те, що стороною позивача було надано до суду договір про надання правової допомоги та докази виконання вказаної у договорі роботи, а також приймаючи до у ваги, що фактичних судових засідань у яких би адвокат приймав участь не було, виходячи з принципів розумності та справедливості суд вважає за доцільне стягнути з відповідача на користь позивача понесені судові витрати на правничу допомогу у сумі 2000 грн. При прийнятті такого рішення судом також враховані вимоги ч.ч. 4,5 ст. 137 ЦПК України, складність справи, обсяг наданих адвокатських послуг та витрачений адвокатом час, виходячи з критерію розумності та співрозмірності, суд вважає таку суму співмірною з огляду на розумну необхідність витрат для цієї справи та з метою уникнення можливості неправомірного збагачення позивача за рахунок відповідача.

На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилався позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог про стягнення виплаченого страхового відшкодування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 35, 38, 41 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», ст.27 Закону України «Про страхування», ст.ст. 993, 1166, 1187, 1188, 1191 ЦК України, правовою позицією, висловленою ВСУ у справі №6-2188цс16 від 16.11.2016, ст ст. 4, 10, 12, 13, 19, 76-81, 89, 128-131, 141, ч. 1 ст. 274, ч. 5 ст. 279, ч.4 ст.223, ч.2 ст. 247, ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Просто» до ОСОБА_1 про стягнення виплаченого страхового відшкодування задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКППП: НОМЕР_5 ) на користь Приватного акціонерного товариства «Просто» () затрати по виплаті страхового відшкодування в розмірі: 7056, 34 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКППП: НОМЕР_5 ) на користь Приватного акціонерного товариства «Просто» () сплачений судовий збір у розмірі 3028 грн. та витрати на правову допомогу у розмірі 2000 грн.

В задоволенні іншої частини позовних вимог про стягнення витрат на правову допомогу - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 273 ЦПК України.

Рішення може бути оскаржено в Дніпровський апеляційний суд протягом 30 днів з дня проголошення рішення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 354 ЦПК України з урахуванням положень п. 3 Розділу XII ПРИКІНЦЕВИХ ПОЛОЖЕНЬ ЦПК України.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 354 ЦПК України з урахуванням положень п. 3 Розділу XII ПРИКІНЦЕВИХ ПОЛОЖЕНЬ ЦПК України.

Суддя О.Г. Васюченко