КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Кафідова О.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 753/3139/25

25 квітня 2025 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Кафідової О.В.

суддів - Оніщука М.І.

- Шебуєвої В.А

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 адвоката Слободянюка Андрія Ігоровича на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 25 лютого 2025 року, постановлену під головуванням судді Коренюк А.М. у цивільній справі за позовом заявника ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , позивач ОСОБА_3 , про визнання договору позики недійсним, -

в с т а н о в и в:

У лютому 2025 року представник ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , позивач ОСОБА_3 , про визнання договору позики недійсним.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 25 лютого 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , позивач ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним- вважати неподаною, та разом із доданими до неї документами повернуто заявнику.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, 05 березня 2025 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Слободянюк Андрій Ігорович подав апеляційну скаргу в якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обгрунтовує тим, що ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процессуального права.

Зазначає, що ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 17 лютого 2025 року у справі №753/3139/25 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , позивач ОСОБА_3 , про визнання договору позики недійсним залишено без руху та надано строк для усунення недоліків - 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Підставами для залишення позовної заяви без руху зазначено про те, що статтями 175, 176, 177, п.2 ч.8 ст. 43 ЦПК України встановлені вимоги до позовної заяви при подачі її до суду, проте позивачем вони не виконані, а саме: ч.1 ст. 177 ЦПК України - не надано додані до позовної заяви документи згідно переліку додатків до позовної заяви

24 лютого 2025 року представником ОСОБА_1 - адвокатом Слободянюком А.І. через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, якою надано докази направлення на адресу інших учасників справи, зокрема ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , позовної заяви, разом із додатками, (видаткову накладну, фіскальний чек, опис вкладення).

Вказує на те, що залишаючи позовну заяву без руху суд першої інстанції не зазначив у який саме спосіб та які саме дії необхідно вчинити особі, яка звернулася із позовною заявою для усунення недоліків позовної заяви, а лише зазначено про відсутність у суду технічної можливості друку документів, що надійшли до суду в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд».

Вважає, що позивач будь-яким чином не ухилявся від виконання вимог, передбачених вимогами ЦПК України, а подані до суду документи за своїми вимогами не були такими, які перешкоджали відкриттю провадження по справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді Кафідової О.В., обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши наявні у справі докази, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Повертаючи позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , позивач ОСОБА_3 , про визнання договору позики недійсним, суд першої інстанції посилався на те, що станом на час постановлення ухвали недоліки не усунені уцілому, а саме: не дотримані вимоги ч.1 ст.177 ЦПК України - не надано додані до позовної заяви документи згідно переліку додатків до позовної заяви.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів погодитись не може з огляду на наступне.

Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

З матеріалів справи вбачається, що у лютому 2025 року представник ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , позивач ОСОБА_3 , про визнання договору позики недійсним.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 17 лютого 2025 року позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Підставою для залишення позовної заяви без руху, суд першої інстанції посилався на те, що статтями 175, 176, 177, п.2 ч.8 ст. 43 ЦПК України встановлені вимоги до позовної заяви при подачі її до суду, проте позивачем вони не виконані, а саме: ч.1 ст. 177 ЦПК України - не надано додані до позовної заяви документи згідно переліку додатків до позовної заяви. Так, відповідно до Акту канцелярії суду № 9625 від 13.02.2025 року підтверджено відсутність у суду технічної можливості друку документів, що надійшли до суду в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд», що унеможливлює вирішення суддею процесуального питання про прийняття до розгляду такої позовної заяви та відкриття провадження по справі, застосування ч. 1 ст. 185 ЦПК України - залишення позовної заяви без руху тощо.

24 лютого 2025 року представник позивача подав до Дарницького районного суду м. Києва заяву про усунення недоліків до якої долучив докази надсилання позовної заяви учасникам справи.

Частиною 1 статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини 1 статті 16 ЦК України, частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободу від порушень і протиправних посягань.

У статті 14 ЦПК України зазначено, що суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Згідно положень ст. 43 ЦПК України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Наведене свідчить про те, що учасники справи мають право подати до суду документи через систему «Електронний суд», зареєструвавши у ньому електронний кабінет.

З матеріалів справи вбачається, що позивач скористався своїм правом та звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із позовною заявою за допомогою системи «Електронний суд», долучивши до позову додатки, якими позивач обґрунтовував свої позовні вимоги, що вказує на дотримання позивачем вимог ст. 175, 177 ЦПК України.

Залишаючи позовну заяву без руху та вказуючи на необхідність усунення недоліків, суд першої інстанцій вказав про те, що позивачем не надано доданих до позовної заяви додатків відповідно до їх переліку.

При цьому, у матеріалах справи міститься Акт Відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян Дарницького районного суду м. Києва № 9625 в якому зазначено, що у Дарницькому районному суді м. Києва відсутня технічна можливість друку додатків, а саме: з 1 по 6, що надійшли через систему «Електронний суд».

Наведене указує на те, що позивач дотримався вимог ст. 175, 177 ЦПК України, подаючи до суду першої інстанції позовну заяву, проте суд першої інстанції через технічну неможливість друку додатків не роздрукував долучені до позовної заяви документи, указавши позивачу на необхідність усунення такого недоліку, шляхом подання до суду додатків до позову, що слугувало підставою залишення позову без руху для усунення недоліків.

Зважаючи на викладене, суд першої інстанції безпідставно повернув позовну заяву позивачу з мотивів не усунення недоліків, оскільки покладення обов`язку на позивача повторно подати до суду додатки до позовної заяви, які останнім подані у електронному вигляді через відсутність технічної можливості їх друку в суді, не є обґрунтованою підставою для повернення позовної заяви та висновку про не усунення недоліків, що порушує право позивача на доступ до правосуддя.

При цьому, колегія суддів враховує, що порушення з боку суду не можуть бути покладені на сторону процесу, зокрема на позивача. Відповідальність за дотримання процесуальних гарантій несе держава (рішення Європейського суд з прав людини у справах «Гусєв проти України»).

З огляду на викладене, суд першої інстанції безпідставно дійшов висновку про те, що позивачем не були усунуті недоліки позовної заяви та, як наслідок, безпідставно визнав позовну заяву неподаною та повернув її особі, яка її подала.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали (ст. 379 ЦПК України).

З огляду на викладене, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 адвоката Слободянюка Андрія Ігоровича задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 25 лютого 2025 року скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: Судді: