ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 686/10313/22

Провадження № 22-ц/820/927/25

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Спірідонової Т.В. (суддя-доповідач), Гринчука Р.С., Костенка А.М.,

розглянув у порядку частини 2 статті 369 ЦПК України цивільну справу №686/10313/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 березня 2025 року, в складі судді Чевилюк З.А., у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: відділ державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради, про встановлення факту, що має юридичне значення,

встановив:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

В лютому 2025 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Хмельницького міськрайонного осуду Хмельницької області від 26 травня 2022 року про відмову у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: відділ державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради, про встановлення факту, що має юридичне значення.

В обгрунтування вимог заяви посилалась на те, що після постановлення спірної ухвали та набрання нею 31 січня 2025 року законної сили ОСОБА_1 стали відомі обставини, які є істотними для справи і які не були відомі їй під час постановлення ухвали. Зокрема, про те, що рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 березня 2023 року у справі №640/11890/21 було встановлено відсутність боргу (недоїмки) зі сплати єдиного соціального внеску у ОСОБА_1 . Між тим, заявниця позбавлена можливості відновити своє право на припинення підприємницької діяльності з 20 серпня 2014 року та на отримання повідомлення про внесення запису до Державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Законодавством не передбачено іншого порядку встановлення такого факту.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Ухвалою Хмельницькогоміськрайонного суду Хмельницької області від 04 березня 2025 року заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали суду від 26 травня 2022 року у справі №686/10313/22, визнано неподаною та повернуто заявнику.

Ухвала суду мотивована тим, що у встановлений судом строк заявниця не усунула недоліки поданої заяви, у зв`язку з чим вона підлягає поверненню на підставі частини 3 статті 185 ЦПК України.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Узагальнення доводів апеляційної скарги

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що суд першої неповно з`ясував обставини справи, що призвело до постановлення незаконної ухвали про повернення заяви. Беручи до уваги завдання суду забезпечити розгляд і вирішення справи в розумний строк, суд може не залишати позовну заяву без руху, якщо недоліки є неістотними, і можуть бути усунуті в процесі підготовки справи до судового розгляду. Вказане відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 13 квітня 2022 року у справі №160/11095/20.

Процесуальні дії апеляційного суду

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 21 березня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 01 квітня 2025 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ухвалою суду від 01 квітня 2025 року справу призначено до судового розгляду.

Узагальнені доводи та заперечення учасників справи

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити.

Мотивувальна частина

Встановлені фактичні обставини справи

Встановлено, що влютому 2025 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Хмельницького міськрайонного осуду Хмельницької області від 26 травня 2022 року про відмову у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: відділ державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради, про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 19 лютого 2025 року заяву ОСОБА_1 про перегляд ухвали суду за нововиявленими обставинами залишено без руху та надано строк для усунення недоліків заяви шляхом сплати судового збору в розмірі 744,30 грн.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 березня 2025 року заяву ОСОБА_1 про перегляд ухвали суду за нововиявленими обставинами визнано неподаною та повернуто заявниці.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вимоги щодо форми і змісту позовної заяви визначені у статті 175 ЦПК України.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (частина 1 статті 185 ЦПК України).

Згідно з частиною 2 статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду в установлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків (частина 5 статті 185 ЦПК України).

Чинним законодавством передбачено повернення позовної заяви, якщо у встановлений судом строк позивачем не виконано вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху. Повернення позовної заяви це процесуальна дія, яка припиняє розгляд конкретної позовної заяви на стадії відкриття провадження без вирішення спору по суті, у випадку неможливості її розгляду з підстав, які можуть бути усунуті особою, яка звернулася до суду.

Положення статті 185 ЦПК України щодо повернення заяви застосовуються в тому випадку, коли особа в установлений строк не виконає вимоги ухвали суду про залишення заяви без руху.

Між тим, Європейським судом з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп.50-51 та 69, та «Walchli v. France», №35787/03, п.29).

При цьому, ЄСПЛ провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Натомість надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Kutic v. Croatia», заява №48778/99, пункт 25).

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним». Для того щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справах «Bellet v. France» та «Nunes Dias v. Portugal»).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

Встановлено, що ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 19 лютого 2025 року заяву ОСОБА_1 про перегляд ухвали суду за нововиявленими обставинами залишено без руху та надано строк для усунення недоліків заяви шляхом сплати судового збору в розмірі 744,30 грн.

На виконання вимог вказаної ухвали, ОСОБА_1 подала заяву, в якій, серед іншого, зазначила, що розмір судового збору перевищує 5% її річного доходу за попередній календарний рік, та просила відстрочити їй сплату судового збору до ухвалення рішення у справі.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 березня 2025 року заяву ОСОБА_1 про перегляд ухвали суду за нововиявленими обставинами визнано неподаною та повернуто заявниці. Суд дійшов висновку, що у встановлений судом строк заявниця не усунула недоліки поданої заяви, у зв`язку з чим вона підлягає поверненню на підставі частини 3 статті 185 ЦПК України.

Разом з тим, у мотивувальній частині оскаржуваної ухвали судом не зазначено про розгляд клопотання заявниці про відстрочення сплати судового збору, та в резолютивній частині вказане питання не вирішено. Відсутність процесуального рішення свідчить про те, що суд першої інстанції не розглянув клопотання.

Отже, висновки суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви на підставі частини 3 статті 185 ЦПК України є передчасними.

Висновки суду апеляційної інстанції

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, №63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Відповідно пункту 6 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що висновок суду першої інстанції щодо наявності підстав для повернення позовної заяви є передчасним, тому оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 березня 2025 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 28 квітня 2025 року.

Судді Т.В. Спірідонова

Р.С. Гринчук

А.М. Костенко