Єдиний унікальний номер № 333/3227/25
Провадження № 2/333/2763/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 квітня 2025 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд міста Запоріжжя у складі головуючого судді Ходька В.М., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Районна адміністрація Запорізької міської ради по Комунарському району як орган опіки та піклування, про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном шляхом виселення з квартири та стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просить усунути перешкоди у користуванні належній їй на праві власності частини квартири за адресою АДРЕСА_1 , шляхом виселення з даної квартири ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Також позивач просить зобов`язати ОСОБА_2 передати їй ключі від вхідних дверей вказаної квартири та стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на її користь компенсацію моральної шкоди у розмірі 50 000 грн., а також всі судові витрати.

При вирішенні питання про відкриття провадження в цивільній справі судом встановлено, що позовна заява містить чотири вимоги немайнового і одну вимогу майнового характеру, але судовий збір сплачено лише за дві вимоги. Крім того, в позові чітко не визначено зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, зокрема незрозуміло процесуальний статус ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , не зазначено чи відбулося порушення, невизнання або оспорювання прав, свобод чи інтересів позивача з їх боку та пов`язану із цим потребу у їх судовому захисті.

Таким чином позов подано без додержання вимог викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

Визначаючи кількість позовних вимог та розмір судового збору, що підлягає сплаті, судом враховуються положення ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" де зазначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Ключовим моментом при визначенні кількості вимог немайнового характеру є питання про те, що слід розуміти під термінопоняттям "вимога" та чи слід враховувати при його визначенні суб`єктний склад правовідносин, зокрема кількість відповідачів у справі.

У теорії цивільного процесуального права під позовом розуміють матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, звернену через суд у встановленій законом процесуальній формі, про захист його невизнаних, оспорюваних або порушених прав, свобод або інтересів. Виокремлюють три елементи позову: предмет, підставу та зміст. Під предметом позову розуміють матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, звернену через суд та стосовно якої останній має ухвалити рішення. Під підставою позову розуміють ті обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача. Під змістом прийнято розуміти спосіб судового захисту, за яким позивач звертається до суду (див.: Курс цивільного процесу: підручник. За ред. проф. В. В. Комарова. Х.: Право, 2011. С. 516-519).

Разом з тим, варто звернути увагу на те, що, наприклад, для визначення тотожності вимог враховуються три компоненти: тотожність предмету, тотожність підстави та тотожність сторін.

Вказане узгоджується з правовими висновками Верховного Суду у складі колегії суддів Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, викладеними у постанові від 18 вересня 2023 року у справі № 758/5118/21.

У зазначеній постанові Верховний Суд виклав наступні правозастосовні позиції.

До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином, при тлумаченні термінопоняття «вимога» у цьому випадку має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Відтак, навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача має обраховуватися окремо.

Норми ЦПК України, Закону України "Про судовий збір" не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на зазначені недоліки позовної заяви її необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення шляхом надання письмового обґрунтування і документу, що підтверджує сплату судового збору за три вимоги немайнового характеру, у розмірі по 1 211, 20 грн. за кожну, чи надання матеріалів, що свідчать про звільнення від сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Районна адміністрація Запорізької міської ради по Комунарському району як орган опіки та піклування, про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном шляхом виселення з квартири та стягнення моральної шкоди залишити без руху, надавши позивачу строк у п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у зазначений вище строк заява буде вважатися неподаною та повернута, що не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.М. Ходько