ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 632/1232/23 Головуючий суддя І інстанції Библів С. В.
Провадження № 22-ц/818/641/25 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Справи у спорах, пов`язаних із застосуванням Закону України «Про захист прав споживачів»
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2025 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.

суддів колегії Мальованого Ю.М., Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Холод М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на рішення Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 12 серпня 2024 року , по справі №632/1232/23, за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» про визнання недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення; визнання боргу безпідставно донарахованим та зобов`язання списати з особового рахунку донараховану заборгованість,

в с т а н о в и в:

У серпні 2024 року ОСОБА_1 в особі свого представника - адвокта Мамая А.С. звернулась до суду з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» про визнання недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення; визнання боргу безпідставно донарахованим та зобов`язання списати з особового рахунку донараховану заборгованість.

Позовна заява мотивована тим, що представниками АТ «Харківгаз» 06.10.2022 було проведено контрольний огляд лічильника газу. Під час проведення контрольного огляду даного лічильника представниками відповідача було виявлено наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, лічильник було демонтовано та відправлено для проведення експертизи. За результатами експертизи комісія виявила відсутність захисного пломбування в місцях, визначених виробником лічильника, наявність ознак пошкодження відлікового пристрою лічильника.

Зазначала, що цілісність облікового механізму була не пошкоджена, відсутні будь-які інші механічні пошкодження та не встановлено факт викривлення даних обліку природного газу. Однак незважаючи на це було прийнято рішення про донарахування позивачці об`єму природного газу (1474,97 м3) за період з 06.04.2022 року по 05.10.2022 року у розмірі 104131,69 грн.

Вважає незаконним рішення комісії з розгляду актів про порушення Зміївського відділення АТ "Харківгаз", прийняте за наслідками перевірки приладу обліку природного газу в її домоволодінні, а також безпідставним донарахування вартості необлікованого спожитого природного газу, у зв`язку з чим змушена звернутися до суду.

На підставі вищевикладеного, ОСОБА_1 просила суд визнати недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення Зміївського відділення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», оформлене протоколом № КН 006477 від 21.04.2023 року, прийняте за наслідками перевірки приладу обліку природного газу в домоволодінні споживача ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , яким задоволено акт про порушення № КН 006477 від 06.10.2022 року; визнати безпідставно донарахованим Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» борг за не облікований (донарахований) об`єм природного газу (1474,97 м3) за період з 06.04.2022 року по 05.10.2022 року у розмірі 104131,69 грн.; списати з особового рахунку № НОМЕР_1 споживача донараховану заборгованість за період з 06.04.2022 року по 05.10.2022 року у розмірі 104131,69 грн.; стягнути судові витрати.

Рішенням Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 12 серпня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення Зміївського відділення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», оформлене протоколом № КН 006477 від 21.04.2023 року, щодо задоволення акту про порушення № КН 006477 від 06.10.2022 року, складеного відносно ОСОБА_1 , про донарахування об`єму природного газу та його вартості у розмірі 104131,69 грн. за період з 06.04.2022 року по 05.10.2022 року.

Визнано безпідставно донарахованим Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» борг ОСОБА_1 за не облікований (донарахований) об`єм природного газу (1474,97 м3) за період з 06.04.2022 року по 05.10.2022 року у розмірі 104131,69 грн. і зобов`язати АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» списати з особового рахунку № НОМЕР_1 споживача ОСОБА_1 донараховану заборгованість за період з 06.04.2022 року по 05.10.2022 року у розмірі 104131,69 грн.

Стягнуто з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на користь держави судовий збір в сумі 1717,76 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» в апеляційній скарзі просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову; витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на позивача.

Вказала, що висновком експертизи № 559 від 15.03.2023 року встановлено: «несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, що призводить до викривлення даних обліку природного газу, шляхом пошкодження скла відлікового механізму та відсутність захисного покриття. Підозра щодо ознак несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу яка виникла під час огляду газового обладнання за адресою позивача, знайшла підтвердження під час проведення експертизи про що зазначено у акті та встановлено довідкою про непридатність законодавчо регульовано засобу вимірювальної техніки від 15.03.2023 № 39-1-3/8745, що лічильник газу МКМ, G6, заводський номер №9051339 не відповідає вимогам чинного законодавства. Однак, суд першої інстанції прийняв позицію позивача, яка викладена у акті про виявлення порушення, що «Дерев`яний захист на лічильнику при вибуховій хвилі вибито і ушкоджено пломбу на гайках лічильника», однак не приймає вказане у акті, як доказ того, що позивачем допущено порушення у вигляді пошкодженого газового лічильника та пломб на ньому, що свідчить про навмисне несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника. Оскільки позивачем не надано жодного фактичного доказу, що пошкодження сталося внаслідок ураження вибуховою хвилею, до того ж, позивач не звертався жодного разу до товариства з відповідною заявою.

Зазначив, що суд мав врахувати при ухваленні рішення, що саме позивач як споживач природного газу несе відповідальність за збереження і цілісність вузла обліку природного газу (ВОГ), зокрема лічильник газу МКМ, G6 заводський номер №9051339,навіть у тому разі, якщо несанкціоновані заходи здійснені не споживачем, а іншою особою, внаслідок яких здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу. Близький за змістом висновок викладений Верховним судом у постановах від 02 липня 2019 року у справі №904/2741/18, від 18 травня 2021 року у справі №902/417/20, від 11 серпня 2021 року у справі №927/89/18, та у постанові Дніпровського апеляційного суду у справі №629/7206/21 від 18 квітня 2023 року.

Зауважує, що суд дійшов помилкового висновку про відсутність несанкціонованого втручання в роботу газового лічильника, що призвело до викривлення даних обліку природного газу, оскільки наведене спростовується актом №559 експертизи лічильника від 15.03.2023.

Вказав, що позивач факт несанкціонованого втручання у належний йому прилад обліку газу належними доказами не спростував, суду не наданого іншого висновку експерта, відповідних клопотань позивачем заявлено не було.

Правові висновки на які посилався суд першої інстанції : 11жовтня 2021 року справа № 646/6354/19, від 14 квітня 2021 року по справі № 509/4515/18, 08 лютого 2023 року у справі № 210/7480/21, не можуть бути застосовані до правовідносин, які виникли у даній справі, оскільки у наведених справах, актами експертизи лічильників не було встановлено несанкціонованих втручань в роботу газових лічильників, що призвели до викривлення даних обліку природного газу, а правова позиція №914/2384/17, оскільки в наведеній справі, акт експертизи лічильника було визнано неналежним доказом.

Відзиву на апеляційну скаргу до суду не надходило.

Заслухавши суддю-доповідача, за відсутності учасників справи, які були належним чином повідомлені про судове засідання, суд апеляційної інстанції відповідно до ст. 367 ЦПК України вивчив матеріали справи та перевірив законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, та вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

У відповідності до частин 1-5 статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам рішення суду першої інстанції відповідає в повній мірі.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, що 26.12.2016 року між ОСОБА_1 та ПАТ «Харківгаз» укладено Типовий договір про надання населенню послуг з газопостачання (а.с.51-55).

Ознайомившись з умовами Типового договору розподілу природного газу, ОСОБА_1 приєдналась до умов Договору, що підтверджується заявою-приєднання до умов договору розподілу природного газу (для побутового споживача) /а.с.56/.

06.10.2022 представниками АТ "Харківгаз" було проведено контрольний огляд лічильника газу МКМ типу розміру G-6, зав. № 9051339 за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами обстеження було складено Акт про виявлені порушення від 06.10.2022 року, у якому було зазначено про сумнів у правильній роботі лічильника газу з причин відсутності пломби на штуцерах лічильника (а.с.58).

Відповідно до Акту № 006477 про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи (Протокол щодо направлення ЗВТ на експертизу) від 06.10.2022 року, лічильник газу МКМ типу розміру G-6, зав. № 9051339 з показами 33535 м3, дата останньої повірки 1995 рік, розпломбовано: номер пломби відсутня, який встановлено за адресою: АДРЕСА_1 , споживач: ОСОБА_1 . Лічильник направляється на експертизу до Метрологічного Центру АТ "Харківгаз", м. Харків, вул. Безлюдівська, 1-а. Замість демонтованого лічильника газу, у присутності споживача ОСОБА_1 було встановлено інший лічильник газу, який після проведення експертизи підлягає поверненню. Лічильник газу було доставлено представником АТ "Харківгаз" на місце проведення експертизи. Крім того, в Акті зазначено, що споживач ОСОБА_1 у зв`язку з воєнними діями про проведення експертизи буде повідомлена додатково (а.с.59).

01.03.2023 на адресу ОСОБА_1 було направлено повідомлення про проведення експертизи лічильника МКМ G-6, зав. № 9051339 15.03.2023 о 0945 год. за адресою: м. Харків, вул. Безлюдівська, 1-а та про обов`язок бути присутньою під час проведення експертизи (а.с.67).

Згідно Акту №559 експертизи лічильника газу від 15.03.2023 за результатом експертизи встановлено - Цілісність заводської пломби та повірочного тавра: Відсутність захисного пломбування в місцях, визначених виробником лічильника, існує доступ до відлікового механізму. Цілісність відлікового механізму: пошкодження скла відлікового пристрою. Механічні пошкодження та інше: інші пошкодження відсутні. Висновки комісії: Несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, що призводять до викривлення даних обліку природного газу (а.с.61).

Відповідно до довідки про непридатність засобу вимірювальної техніки від 15.03.2023 року, відповідно до якої лічильник газу мембранний МКМ G-6, зав. № 9051339 за результатами повірки - не відповідає вимогам п.п. 6.4 Р50-071-98, визнаний непридатним через відсутність захисного пломбування в місцях, визначених виробником лічильника. Наявні ознаки пошкодження відлікового пристрою лічильника (а.с.62).

Комісією з розгляду актів про порушення Зміївського відділення АТ "Харківгаз" від 21.04.2023 року розглянуто акт про порушення № КН 006477 від 06.10.2022 року щодо порушення вимог кодексу ГРС, а саме наявності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ лічильника газу, зафіксованого по об`єкту споживача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 та прийнято рішення про донарахування об`ємів не облікованого природного газу з 06.04.2022 по 05.10.2022 за цінами закупівлі природного газу для АТ «Харківгаз», які діяли у зазначений період. Вартість донарахованих об`ємів складає 104131,69 грн.(а.с.63)

16.05.2023 року АТ «Харківгаз» направлено позивачу вимогу про погашення заборгованості (а.с.66).

Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Кодексом ГРС визначено взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також визначено правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем.

Відповідно до пункту 1 глави 9 розділу X Кодексу ГРС суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема оператор газорозподільної системи та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного вузла обліку природного газу та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного вузла обліку природного газу та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проєктній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання; 3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу; 5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним вузлом обліку природного газу, візуального обстеження способів монтажу і обв`язки газового та газорегулюючого обладнання; 6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Оператор газорозподільної системи повинен здійснювати контрольний огляд вузла обліку у строки, визначені цим Кодексом.

Відповідно до пункту 4 глави 6 розділу X Кодексу ГРС за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування.

Порядок періодичної повірки ЗВТ по об`єктах побутових споживачів (населенню) регламентується главою 8 розділу X Кодексу ГРС.

Згідно з пунктом 7 глави 8 розділу X Кодексу ГРС до демонтажу лічильника газу на періодичну повірку або до/під час його періодичної повірки на місці встановлення оператор газорозподільної системи має право проводити контрольний огляд вузла обліку та/або його перевірку в порядку, визначеному главою 9 цього розділу, а також ініціювати проведення експертизи або експертної чи позачергової повірки лічильника газу в порядку, визначеному главою 10 або 11 цього розділу. У такому разі споживач зобов`язаний забезпечити представникам Оператора газорозподільної системи (разом з їх засобами і матеріалами) відповідний доступ до лічильника газу.

Пунктом 7 розділу 9 розділу X Кодексу ГРС передбачено, що у разі виявлення під час перевірки комерційного вузла обліку природного газу чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник оператора газорозподільної системи на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ.

Пунктом 3.1.3 Положення № 619 встановлено, що лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації: невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача; ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника; ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра; зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника; пристроїв, які застосовані для навмисного заниження показів лічильника газу.

За змістом пункту 3.2.2 Положення № 619 у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення. Акт про виявлені порушення складається у двох примірниках та підписується представником газопостачальної (газотранспортної) організації та споживачем, що є підставою для проведення експертизи лічильника газу та відшкодування збитків.

Демонтаж лічильника газу проводиться у присутності споживача представником газопостачальної (газотранспортної) організації, якому в установленому порядку надано право виконувати монтажні роботи (абзац перший пункту 3.2.4 Положення № 619).

Пунктом 2.1 Положення № 619 визначено, що експертиза лічильника газу - комплекс дій, які проводяться з метою установлення придатності лічильника газу до застосування у разі сумніву в цьому споживача або постачальника газу.

Згідно з пунктом 3.3.1 Положення № 619 експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології.

Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи лічильника газу. При неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач має право дати письмову згоду на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі відсутності споживача або вповноваженої ним особи при проведенні експертизи (у визначених в акті про демонтаж лічильника газу місці, даті та часі) така експертиза проводиться без присутності споживача або вповноваженої ним особи (пункт 3.3.2 Положення № 619).

Згідно з підпунктами 3.3.3.1-3.3.3.2 Положення № 619 експертиза лічильника здійснюється у такій послідовності. Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Результати огляду заносять до акту експертизи лічильника газу. Форму акту експертизи лічильника газу наведено в додатку 3. Акт експертизи складається у трьох примірниках - по одному примірнику для споживача, газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Після зовнішнього огляду комісією перевіряються: відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу; цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу; цілісність заводського та повірчого тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу; цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів у середині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації.

Відповідно до підпункту 3.3.3 Положення № 619 після виконання робіт, зазначених у підпунктах 3.3.3.1 та 3.3.3.2 цього Положення, проводиться його позачергова повірка згідно з ДСТУ 2708-99 «Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення».

Види порушень, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу або зміна їх режиму нарахування, визначені главою 2 розділу ХІ Кодексу ГРС. Зокрема, підпунктом 3 пункту 1 цієї глави встановлено, що до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного вузла обліку природного газу, зокрема лічильника газу).

Пунктами 1, 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС передбачено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора газорозподільної системи складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Згідно з абзацом першим пункту 8 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРС, у разі виявлення оператором газорозподільної системи пошкодження лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється виходячи з 70 відсотків граничних об`ємів споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.

Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Положення наведеного пункту прямо вказує на те, що несанкціонованим є втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу за наявності факту того, що витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), або інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Несанкціоноване втручання у роботу засобу вимірювальної техніки/лічильника газу - це втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання)природного газу комерційним вузлом обліку необліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства),та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу (пункт 4 глави 1 розділ І Кодексу газорозподільних систем).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 жовтня 2021 року по справі № 646/6354/19 (провадження № 61-11642св21), Верховний Суд вказав, що для покладення обов`язку на споживача відшкодувати необлікований об`єм та обсяг природного газу необхідно встановити як факт пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, так і факт викривлення даних обліку природного газу витрат (споживання).

Отже, для покладення на споживача відповідальності у виді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу вимагається встановлення факту, а не можливості несанкціонованого відбору природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу), про що може свідчити встановлений факт несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника).

Сам по собі факт пошкодження не є підтвердженням несанкціонованого відбору природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу).

Відповідні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24 жовтня 2018 року у справі № 914/2384/17, від 31 липня 2019 року у справі № 904/4030/18, від 05 листопада 2019 року у справі № 922/137/19, від 12 березня 2020 року у справі №920/1217/16, від 26 червня 2020 року у справі № 911/720/19, від 08 вересня 2020 року у справі № 922/4351/19, від 17 березня 2021 року у справі № 509/2780/19, від 07 квітня 2021 року у справі № 335/7587/19, від 26 травня 2021 року у справі № 310/10313/18.

Також, у постанові Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі № 509/4515/18 (провадження № 61-4953св20) зроблено висновок, що: «Згідно із підпунктом 37 пункту 4 глави 1 Кодексу Газорозподільних систем для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу). При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ».

Зазначений висновок підтримано і в постанові Верховного Суду від 08 лютого 2023 року у справі № 210/7480/21, провадження № 61-9483св22.

З вищенаведеного вбачається, що обов`язковою умовою для донарахування споживачу обсягів необлікованих об`ємів газу є не лише доведення факту несанкціонованого втручання в роботу комерційного вузла обліку газу, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням).

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 25 січня 2023 року у справі № 635/8494/20, провадження № 61-9972св22.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.

Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18).

При цьому, не будь-які дії споживача тягнуть відповідальність та донарахування вартості природного газу, а лише ті, які можуть або могли вплинути на показники, об`єми, облік його споживання (див. постанову Верховного Суду від 11 жовтня 2023 року у справі № 646/4703/18).

Оскільки АТ «ОГС «Харківгаз» не надало суду належних та допустимих доказів на підтвердження пошкодження позивачем пломб чи втручання у роботу ЗВТ, які б призвели до несанкціонованого споживання газу, що виключає відповідальність споживача за такі порушення та нарахування йому вартості несанкціонованого відбору природного газу, якого фактично не встановлено.

За таких обставин відсутні підстави для застосування до споживача наслідків у виді донарахування об`ємів природного газу, оскільки спочатку необхідно надати оцінку виявленому порушенню у світлі конкретних обставин справи у їх сукупності, оцінити доведеність факту порушення та правильність розрахунків.

Однак, Акціонерним товариством «Харківгаз» не доведено того, що виявлені механічні пошкодження лічильника пов`язані з втручанням в його роботу, яке впливало б на результати вимірювання та призводило б до викривлення даних обліку природного газу.

Твердження апеляційної скарги щодо нерелевантності застосованих судом першої інстанції правових позицій касаційного суду є безпідставними виходячи з наведених вище мотивів.

Матеріали справи свідчать про те, що за результатами експертизи лічильника газу споживача ОСОБА_1 встановлено: відсутність захисного пломбування в місцях, визначених виробником лічильника, існує доступ до відлікового механізму, пошкодження скла відлікового пристрою, інші пошкодження відсутні, що свідчить про викривлення даних обліку природного газу.

На підставі цього позивачем зроблено висновок про те, що мало місце несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника.

Водночас, доказів того, що внаслідок зазначених пошкоджень витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та відбувається викривлення даних обліку природного газу, що має бути обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу лічильника газу, матеріали справи не містять.

Висновки комісії за результатами експертизи лічильника повинні відображати інформацію щодо наявності не облікованого (облікованого частково) газу або викривлення даних обліку газу, що було наслідком пошкодження лічильника.

Однак, з даних, викладених в актах про порушення № 006477 від 06.10.2022 року, про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи № 006477 від 06.101.2022, акті №559 експертизи лічильника газу від 15.03.2023 , довідці № 39-1-3/8745 від 15.03.2023 не вбачається, що лічильник газу МКМ типу розміру G-6, зав. № 9051339, встановлений у споживача ОСОБА_1 внаслідок виявлених працівниками відповідача порушень не обліковував спожитий відповідачем газ, або що показання лічильника були викривлені.

Акт № 559 експертизи лічильника газу від 15.03.2023 не містить таких показників позачергової повірки як втрата тиску, герметичність, похибка лічильника за об`ємної витрати, а також показників лічильника після повірки, відповідні графи не заповнені. Під час проведення експертизи здійснено лише зовнішній огляд лічильника, його робота не пер,евірялась. Порушення цілісності пломби на лічильнику також не встановлено.

Таким чином, вказане свідчить про відсутність доказів викривлення даних обліку природного газу, яке є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу.

Враховуючи, що підставою покладення на споживача відповідальності у виді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу є встановлення фактів несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника) та викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням), а не сам факт виявлення пошкодження лічильника газу, колегія суддів погоджується з правильним висновком суду першої інстанції щодо задоволення позову ОСОБА_1 .

Доводи апеляційної скарги про те, що позивач не заявляв вимог щодо проведення експертизи з метою спростування факту несанкціонованого втручання у роботу лічильника газу, тоді як відповідачем надано переконливі докази, колегія суддів спростовує, оскільки статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Твердження заявника, що саме позивач, як споживач природного газу, несе відповідальність за збереження і цілісність вузла обліку природного газу (ВОГ),навіть у тому разі, якщо несанкціоновані заходи здійснені не споживачем, а іншою особою, внаслідок яких здійснюється необліковане використання природного газу, колегія суддів спростовує, оскільки матеріалами справи спростовується, а відповідачем не доведено сам факт несанкціонованого втручання в роботу лічильника, достатніми та допустимими доказами факт вчинення позивачем правопорушення несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу (тобто знаходяться у причинно-наслідковому зв`язку).

Всупереч визначеного у ст.ст.12,81 ЦПК України процесуального обов`язку АТ «ОГС «Харківгаз» не надав до справи належних, допустимих і достатніх у розумінні ст. 76 ЦПК України доказів на підтвердження того, що виявлені у лічильнику недоліки, негативно вплинули на його працездатність, що є необхідною умовою для покладення на споживача матеріальної відповідальності за несанкціонований відбір газу. Наведені у апеляційній скарзі доводи щодо безпідставності висновків місцевого суду їх не спростовують.

З Акту № 559 експертизи лічильника від 15 березня 2023 року, який складений комісією AT «ХАРКІВГАЗ» спільно з ДП «Укрметртестстандарт» за результатами експертизи лічильника газу типу МКМ типу розміру G-6, зав. № 9051339, покази 33535 куб.м., який було знято відповідно до акта від 06 жовтня 2022 року № КН006477, у якому зазначено цілісність пломби на упаковці: ціла № 10018966, пломби на вхідному та вихідному патрубках не пошкоджені, експертизою встановлено: результати зовнішнього огляду лічильника газу: 1.1. Цілісність заводської пломби та повірчого тавра: Відсутність захисного пломбування в місцях, визначених виробником лічильника, існує доступ до відлікового механізму.1.2 Цілісність відлікового механізму: пошкодження скла відлікового пристрою. 1.3.Механічні пошкодження та інше: інші пошкодження відсутні.

Водночас сам факт наявності пошкодження лічильника газу за відсутності інших обов`язкових елементів, а саме: витрати (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються (обліковуються частково чи з порушенням законодавства), або наявність інших дій, що призводять до викривлення даних обліку природного газу, не свідчить про наявність несанкціонованого втручання споживача у роботу ЗВТ/лічильника газу.

Також актом експертизи ЗВТ та/або пломби від 15 березня 2023 року № 559 не зазначено про пошкодження цілісності та місцезнаходження пломби, наявність сторонніх предметів всередині ЗВТ не виявлено.

Документи відповідача не містять інформації щодо наявності необлікованого (облікованого частково) газу або висновків про те, що правопорушення призвело до викривлення даних обліку природного газу, на підставі чого газопостачальною організацію здійснено відповідний розрахунок.

Для покладення обов`язку на споживача відшкодувати необлікований об`єм та обсяг природного газу необхідно встановити як факт пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, так і факт викривлення даних обліку природного газу витрат (споживання) (висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 11 жовтня 2021 року у справі № 646/6354/19, від 25 січня 2023 року у справі № 635/8494/20).

Отже, доказів впливу на облік газу матеріали справи не містять АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до справи не надано, що є його обов`язком при вирішенні питання про донарахування витрат, оскільки для стягнення вартості необлікованого газу, тобто відшкодування збитків, необхідно встановлення складу цивільного правопорушення.

Доводи апеляційної скарги є аналогічними викладеним у відзиві на позов, які не спростовують правильність висновку суду першої інстанції, яким у повному обсязі з`ясовані права та обов`язки сторін, обставини справи, доводи сторін перевірені та їм дана належна оцінка.

Інші доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів.

Вирішуючи спір, який виник між сторонами справи, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив обставини справи та наявні у справі докази, надав їм належну оцінку, у результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Докази та обставини, на які посилається АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» в апеляційній скарзі, були предметом дослідження судом першої інстанції і при їх дослідженні та встановленні судом були дотримані норми матеріального і процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року).

Оскільки судове рішення перевіряється в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія визнає, що судове рішення судом ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, що відповідно до статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судове рішення без змін.

Відповідно до статті 141 ЦПК України, а також згідно із пунктом 35 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами зазначено, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки апеляційну скаргу залишено без задоволення, підстав для перерозподілу судових витрат немає.

Керуючись ст.ст. 259, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

постановив :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» - залишити без задоволення.

Рішення Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 12 серпня 2024 року-залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня ухвалення, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 25 квітня 2025 року.

Головуючий В.Б.Яцина.

Судді колегії Ю.М.Мальований.

О.Ю.Тичкова.

.