Справа № 461/3174/25
Провадження №2/461/1831/25
У х в а л а

про залишення позову без руху

"22" квітня 2025 р. суддя Галицького районного суду міста Львова Зубачик Н.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) про визнання права власності -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Галич Павло Орестович, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить визначити, що його частка у праві власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до свідоцтва про право власності № НОМЕР_3 від 09.10.1997, становить ідеальну частку. Окрім того, просить суд визнати за ним право власності на 1/4 ідеальну частку квартири за адресою: АДРЕСА_2 .

Перевіривши матеріали позовної заяви судом встановлено, що така не відповідає вимогам ст.ст.175 - 176 ЦПК України.

Пунктом 3 ч.3 ст.175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Порядок визначення ціни позову визначається ст. 176 ЦПК України.

Згідно з п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, представником позивача зазначено ціну позову 816000 грн., однак матеріали справи не містять належних та допустимих доказів вартості спірного нерухомого майна, що відповідно унеможливлює визначити суму судового збору, яка б підлягала сплаті за звернення до суду з даною позовною заявою.

Підпунктом а) п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

В якості доказу дійсної вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна або висновок суб`єкта оціночної діяльності відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Аналіз позовної заяви та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити дійсну ціну позову щодо вимог майнового характеру, оскільки неможливо встановити вартість спірного майна.

Окрім того, згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до матеріалів справи долучено квитанцію про сплату судового збору в розмірі 8160 грн.

Слід зазначити, що згідно з ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб 3028 гривень.

Отже, на виконання ухвали суду, позивач та його представник мають надати суду належні та допустимі докази вартості спірного нерухомого майна, самостійно визначити розмір судового збору за подання позову майнового характеру із врахуванням ціни позову, яка повинна відповідати дійсній ринковій вартості спірного майна станом на день подання позовної заяви до суду, та у разі необхідності - оригінал платіжного документа про сплату судового збору, виходячи з дійсної вартості нерухомого майна.

Відповідно до частин 1, 2 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Окрім того, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу та її представнику, що в разі, якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 258-261, 353 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме:

долучити документ, що підтверджує дійсну вартість зазначеного у позові спірного майна;

долучити документ, що підтверджує сплату судового збору в розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».

Роз`яснити позивачу та його представнику, що у випадку невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу та його представнику.

Учасник справи може отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://gl.lv.court.gov.ua/.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Зубачик Н.Б.