Справа № 183/3999/25
№ 2/183/3469/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 квітня 2025 року м. Самар

Суддя Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області Парфьонов Д. О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Сєвєродонецької міської військової адміністрація Сєвєродонецького району Луганської області про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

24 квітня 2025 року позивачка в особі своєї представниці, адвоката Пономаренко В. Г. через підсистему «Електронний суд» звернулась до суду з позовом, який переданий головуючому судді 28 квітня 2025 року, в якому просить визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Розглянувши подані матеріали, вбачаються підстави для залишення позову без руху, виходячи з такого.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до підпунктів 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з Законом України «Про державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні з 01 січня 2025 року становить 3 028,00 грн.

Позивачка визначила ціну позову від вартості майна в розмірі 121 100,00 грн. У позові вказала, що дійсну вартість майна на тимчасово окупованій території встановити не можливо, технологічно неможливо сформувати довідку про оціночну вартість через сайт реєстру Фонду державного майна України. Отже, при поданні позову позивачка повинна сплатити судовий збір, з урахуванням ціни позову, у розмірі 1 211,20 грн, водночас матеріали позовної заяви доказів сплати такого судового збору не містять.

Так, одночасно з позовною заявою, представницею позивачки заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору. В обґрунтування клопотання представниця послалася на неможливість сплати судового збору через скрутне матеріальне становище позивачки, пов`язане з тимчасовою окупацією території, де знаходиться житло, отримання позивачкою єдиного доходу у виді пенсії трохи біля двох тисяч гривень, тратами на оплату вартості житла, комунальних платежів, придбання ліків. Указує, що позивачка є особою похилого віку, тривалий час хворіє, останні десять років постійно приймає ліки для підтримання життя, має багато супутніх захворювань та ускладнень. 22 листопада 2022 року проведено операцію. На підтвердження обставин клопотання додано виписку з медичної картки хворого, відомості про проведену у 2022 році операцію.

Ознайомившись з клопотанням, суддя висновує, що у його задоволенні слід відмовити, виходячи з такого.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу вказаних норм законодавства вбачається, що особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести у своєму клопотанні доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачкою подано позов про визнання права власності. Таким чином, єдиною підставою для розстрочення/відстрочення/звільнення від сплати судового збору у цій позовній заяві є майновий стан сторони.

Водночас, до клопотання позивачкою не надані відомості, що розмір судового збору у цій справі (1 211,20 грн) перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивачки - фізичної особи за попередній календарний рік. Довідки про розмір доходу, відомостей про нарахований та отриманий дохід суду не надано. Пенсійне посвідчення позивачки не вказує на такий.

Тому, враховуючи відсутність будь-яких інших доказів наявності обставин, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для відстрочення позивачки від сплати судового збору, суд приходить висновку про відмову представниці позивачки у задоволенні клопотання, а тому позивачці належить сплатити судовий збір на загальних підставах.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на недотримання позивачкою вимог ст. 175, 177 ЦПК України, позовну заяву необхідно залишити позовну заяву без руху та надати позивачці строк три дні з дня отримання ухвали, для усунення недоліків шляхом подання документа про сплату судового збору на суму, що становить 1 211,20 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

у задоволенні клопотання представниці ОСОБА_1 , адвоката Пономаренко Вікторії Геннадіївни, про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 триденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, а саме долучення до позовної заяви документа про сплату судового збору на суму 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Копію ухвали направити представниці позивачки до електронного кабінету.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud0427/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судових витрат до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги заявником протягом 15 днів, починаючи з наступного за днем отримання її копії, в іншій частині ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Ухвала суду складена і підписана 29 квітня 2025 року.

Суддя Д. О. Парфьонов