Справа № 526/973/25
Провадження № 2/526/876/2025
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

28 квітня 2025 року Гадяцький районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Черкова В.Г., при секретарі судового засідання Лопушняк Т.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Гадяч у порядку спрощеного позовного провадження цивільну за позовом ОСОБА_1 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-Нова» про стягнення заборгованості по орендній платі за користування земельною ділянкою,

в с т а н о в и в:

Представник позивача звернувся до відповідача з позовними вимогами про стягнення заборгованості по орендній платі за користування земельною ділянкою кадастровий номер :00:001:0089 за 2024 рік у загальному розмірі 8419,35 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою суду від 31 березня 2025 року відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження без виклику сторін та надано відповідачу строк для подання клопотання про розгляд справи з повідомленням сторін.

Представником відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому вказано, що за попередній роки орендна плата виплачувалася у більшому, ніж передбачено договором, розмірі. Вважає, що розмір плати за 2024 рік складає 3659,88 грн., а також 26,17 грн. (3% річних), 129,55 грн. (інфляційні витрати) та 252,78 грн. (пеня). Просить позов задовольнити частково та зменшити розмір витрат на оплату правничої допомоги.

Представником позивача надано відповідь на відзив, в якому вказано, що орендна плата за 2023 рік у розмірі 9539,87 грн. є базовою для розрахунку орендної плати за 2024 рік. Просить позов задовольнити в повному обсязі.

Представником відповідача надано заперечення на відповідь на відзив, в якому вказано, що орендна плата за 2024 рік з урахуванням індексації становить 5092,00 грн., а після відрахування ПДФО та ВЗ 4099,06 грн. просить позовні вимоги задовольнити частково.

Судом встановлено, що позивач на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку від 30.12.2003 року, є власником земельної ділянки площею 3,3939 га, яка розташована на території с. Качаново Гадяцького району Полтавської області, цільове призначення ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Згідно договору оренди землі від 24.11.2014 року, Орендодавець ОСОБА_1 та Орендар Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Дружба-Нова», строком на 10 років надано в оренду земельну ділянку кадастровий номер :00:001:0089, площею 3,39 га.

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що передається в оренду, становить 90928,61 грн. в цінах 2014 року (п. 2.5) та орендна плата встановлюється у розмірі 5% від нормативної грошової оцінки та складає 4546,43 грн. (п. 4.1).

Пунктом 4.6 договору сторони погодили, що у разі несвоєчасної сплати орендної плати у термін, що передбачений цим договором, Орендар сплачує на користь Орендодавця пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період прострочення, за кожний день прострочення платежу.

З Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 07.03.2025 вбачається, що в вересні 2024 Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Дружба-Нова» нарахувало позивачу 9539,87 грн, сплатило 0, утримано податки та військовий збір.

Посилання представника відповідача на сплату орендної плати в більшому, ніж передбачено договором, розмірі суд приймає до уваги частково у зв`язку з наступним.

Відповідно до частин першої та другої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Отже, права особи, яка вважає себе власником майна, підлягають захисту шляхом задоволення позову до володільця, з використанням правового механізму, установленого статтею 1212 ЦК України у разі наявності правових відносин речово-правового характеру безпосередньо між власником та володільцем майна.

Такий спосіб захисту можливий шляхом застосування кондикційного позову, якщо для цього існують підстави, передбачені статтею 1212 ЦК України, які дають право витребувати у набувача це майно.

Отже, норми статті 1212 ЦК України застосовуються до позадоговірних зобов`язань.

З урахуванням викладеного, а також приймаючи до уваги, що відповідачем добровільно сплачувалася орендна плата у більшому розмірі, що підтверджене витягом з відповідного реєстру, а з боку позивача відсутні будь-які неправомірні дії з цього приводу з метою заволодіння чи безпідставного утримання майна - орендної плати, та навпаки, відповідач виконував свої договірні зобов`язання щодо її виплати, тому сплата орендної плати в більшому розмірі не надає права орендарю на повернення цих сум у розумінні статті 1212 ЦК України.

Докази усунення такої «помилки», як вказує представник відповідача, на час розгляду даної справи не надано.

Статтею 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Згідно зі статтею 13 Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Так, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 24 даного Закону орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати.

Відповідно до статті 96 ЗК України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.

Згідно з частиною 1 статті 15 ЗУ «Про оренду землі» однією з істотних умов договору оренди землі є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

За змістом частин 1, 2 статті 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди, крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Як вбачається з наведених вище норм права, договір оренди землі обов`язково є платним. Розмір орендної плати є істотною умовою договору оренди землі.

Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму богу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три відсотки річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Судом встановлено, що відповідач має заборгованість перед позивачем в сумі 8419,35 грн., яка складається з наступного: 7679,69 грн. орендна плата, 54,91 грн. 3% річних, 154,33 грн. інфляційне збільшення, 530,42 грн. пеня.

Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу (частини перша та друга статті 133 ЦПК України).

За матеріалами справи позивач є учасником бойових дій, тому з урахуванням п. 13 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» був звільненим від сплати судового збору за подання даного позову, тому у зв`язку з задоволенням позовних вимог його слід стягнути з відповідача на користь держави.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (частини третя-п`ята статті 137 ЦПК України).

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина шоста статті 137 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц вказано, що з аналізу частини третьої статті 141 ЦПК України можна виділити такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що принцип змагальності знайшов своє втілення, зокрема, у положеннях частин п`ятої та шостої статті 137 ЦПК України, відповідно до яких саме на іншу сторону покладено обов`язок обґрунтування наявності підстав для зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, а також обов`язок доведення їх неспівмірності, тому при вирішенні питання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу слід надавати оцінку виключно тим обставинам, щодо яких інша сторона має заперечення. Отже, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд має враховувати конкретні обставини справи, загальні засади цивільного законодавства та критерії відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

Для вирішення питання про розподіл судових витрат суд має враховувати: складність справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); час, витрачений адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; пов`язаність цих витрат із розглядом справи; обґрунтованість та пропорційність предмета спору; ціну позову, значення справи для сторін; вплив результату її вирішення на репутацію сторін, публічний інтерес справи; поведінку сторони під час розгляду справи (зловживання стороною чи її представником процесуальними правами тощо); дії сторони щодо досудового врегулювання справи та врегулювання спору мирним шляхом. Наведене відповідає позиції Верховного Суду, сформованій у справі №925/1545/20 від 18.02.2022.

У постанові Верховного Суду від 16.02.2023 у справі №824/9/22 зазначено, що при встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом. Адвокат має право у розумних межах визначати розмір гонорару, виходячи із власних міркувань. При встановленні розміру гонорару можуть враховуватися складність справи, кваліфікація, досвід і завантаженість адвоката та інші обставини.

Відтак, відшкодування витрат на правничу допомогу не може бути способом надмірного збагачення сторони, на користь якої такі витрати стягуються, і не може становити для неї по суті додатковий спосіб отримання доходу, що узгоджується із позицією Верховного Суду у справі №127/9918/14-ц.

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (частина перша статті 11 ЦПК України).

Суд, враховуючи, що хоча умови оплати адвокатських послуг є договірними та погодженими на загальну суму 2500,00 грн., застосуванню підлягає позиція ВП ВС, сформована у справі №904/4507/18 від 12.05.2020, за змістом якої такі зобов`язання не є обов`язковими для суду у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат.

Тому з огляду на малозначність спору та сформовану сталу судову позицію щодо вирішення заявлених позовних суд вважає, що розмір правничих витрат (2500 грн.) відповідає принципу пропорційності, критерію реальності наданих адвокатських послуг, розумності їхнього розміру, конкретним обставинам справи, з урахуванням її складності, необхідних процесуальних дій сторони.

Керуючись ст. 12, 81, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-Нова» про стягнення заборгованості по орендній платі за користування земельною ділянкою задовольнити.

Стягнути з Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-Нова» на користь ОСОБА_1 заборгованість по орендній платі за користування земельною ділянкою кадастровий номер :00:001:0089 за 2024 рік у загальному розмірі 8 419 (вісім тисяч чотириста дев`ятнадцять) грн. 35 коп., яка складається з наступного: орендна плата у розмірі 7 679 (сім тисяч шістсот сімдесят дев`ять) грн. 69 коп., 3% річних у розмірі 54 (п`ятдесят чотири) грн. 91 коп., інфляційні втрати у розмірі 154 (сто п`ятдесят чотири) грн. 33 коп., пеня у розмірі 530 (п`ятсот тридцять) грн. 42 коп.

Стягнути з Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-Нова» на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу у розмірі 2 500 (дві тисячі п`ятсот) грн.

Стягнути з Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-Нова» на користь держави судовий збір у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп.

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено та підписано 28 квітня 2025 року.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Дружба-Нова», , адреса місцезнаходження: Чернігівська область, смт. Варва, вул. Кропиви Костянтина, буд. 59.

Головуючий: В. Г. Черков