Номер провадження 2/243/545/2025
Номер справи 639/4300/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

«28» квітня 2025 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді - Хаустової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання - Коваленко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує функціонування електронного судочинства в Україні, в залі судових засідань № 4 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , представника позивача адвокат СКОРОДЄЛОВ Сергій Володимирович, до ОСОБА_2 , за участю третьої особи: Департаменту служби у справах дітей Харківської міської ради, про визначення місця проживання дитини,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження Слов`янського міськрайонного суду Донецької області за підсудністю з Жовтневого районного суду м. Харкова надійшла цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 за участю третьої особи: Департаменту служби у справах дітей Харківської міської ради, про визначення місця проживання дитини.

Позивач, ОСОБА_3 , та представник позивача адвокат Скородєлов С.В., який діє на підставі Ордеру на надання правничої допомоги серії АХ №1009629 від 11 червня 2024 року, у судове засідання не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки у судове засідання суду не повідомили.

Як вбачається з матеріалів справи кореспонденція, яка направляється на адресу ОСОБА_3 , ним не отримується та повертається до суду з довідкою поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідач, ОСОБА_4 , та представник відповідача адвокат Чередниченко Ю.В., який діє на підставі Ордеру на надання правничої допомоги серії АН №1061042 від 22 листопада 2023 року, в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, надали Заяви про розгляд справи без їхньої участі.

Представник третьої особи, Департаменту служби у справах дітей Харківської міської ради, в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_3 без розгляду.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє Ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічні положення містить також ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

Так, в судове засідання, призначене на 13 годину 00 хвилин 31 березня 2025 року позивач ОСОБА_3 не з`явився. Про дату, час та спосіб слухання справи був належним чином повідомлений, шляхом направлення судової повістки - виклику на його адресу проживання, яку вказано в позовній заяві.

Однак, кореспонденція, яка направляється на адресу проживання ОСОБА_3 , ним не отримується та повертається до суду з довідкою поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».

Також, про судове засідання, призначене на 09 годину 00 хвилин 28 квітня 2025 року, позивач ОСОБА_3 був належним чином повідомлений про дату, час та спосіб слухання справи, шляхом направлення судової повістки - виклику на його адресу проживання, яку вказано в позовній заяві.

Однак, кореспонденція, яка направляється на адресу ОСОБА_3 ним не отримується та повертається до суду з довідкою поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до пункту 3 частини сьомої статті 128 ЦПК України днем вручення Судової повістки є день проставлення у Поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати Судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Суд звертає увагу, що дана справа перебуває в провадженні суду з 24 січня 2025 року, інтереси позивача ОСОБА_3 представляв адвокат Скородєлов С.В., який діє на підставі Ордеру на надання правничої допомоги серії АХ №1009629 від 11 червня 2024 року, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання на 13 годину 00 хвилин 31 березня 2025 року, про що в матеріалах справи міститься повідомлення про вручення поштового відправлення. В судове засідання 28 квітня 2025 року представник позивача не з`явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлений належним чином, будь-яких заяв або клопотань суду не надав.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Позивач ОСОБА_3 нового представника для представлення своїх інтересів не залучив, з заявами або клопотаннями про відкладення справи або проведення судового розгляду за його відсутності до суду не звертався, про причини неявки суд не повідомляв, хоча був належним чином повідомлений про дату судового розгляду, що свідчить про умисне неотримання ним Судової повістки.

Зазначене узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у Постановах: від 09 серпня 2019 року у справі № 906/142/18, провадження № 12-109гс19; від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, провадження № 14-507цс18; від 10 травня 2023 року № 755/17944/18 провадження №61-185св23, від 01 грудня 2023 року у справі № 591/4832/22, провадження № 61-10261св23.

Таким чином, суд зазначає, що для виклику позивача судом були здійсненні заходи спрямовані на своєчасне та належне повідомлення ОСОБА_3 про виклик в судові засідання стосовно розгляду даної справи.

У відповідності до п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України «У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У випадку повторної неявки позивача до суду, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Для застосування зазначених наслідків неявки позивача в судове засідання правове значення має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зазначений висновок міститься в Постанові Верховного Суду від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у якнайскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи. Подібні висновки викладені у Постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

ЄСПЛ в рішенні від 07.07.1989 року в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначено у Постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року в справі № 310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Також, відповідно до позиції Верховного Суду, яка зазначена у Постанові від 12 серпня 2022 року в справі № 686/32906/19, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в Постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібний висновок викладений у Постанові Верховного суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що « сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

За таких обставин, суд приходить до висновку, що право особи, щодо якої розглядається справа в суді , на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушене не було. Особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду. З таким висновком погодився ЄСПЛ у рішенні у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження Позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований ст.55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади. Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору. Подібні висновки викладені у Постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц.

Право позивача як особи, що подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічний висновок викладений в Постанові Верховного Суду від 23 листопада 2023 року за № 907/726/18.

Нез`явлення в судове засідання позивача ОСОБА_3 перешкоджає вирішенню спору, оскільки позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

Суд з врахуванням викладеного, приймаючи до уваги те, що належним чином повідомлений позивач ОСОБА_3 про дату, час та спосіб розгляду справи в жодному призначеному судовому засіданні участі не приймав, та не надав заяви про відкладення розгляду справи, суд доходить висновку про те, що його позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Частиною 2 статті 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Отже, за обставин цієї справи право позивача на доступ до правосуддя буде забезпеченим саме шляхом повторного подання до суду відповідної позовної заяви.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що одним із принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи, що передбачено п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, тому учасникам судового розгляду слід належним чином виконувати усі свої процесуальні обов`язки для забезпечення реалізації вказаного принципу.

З врахуванням викладеного, приймаючи до уваги те, що позивач ОСОБА_3 будучи належним чином повідомленим про дату, час та спосіб проведення судового засідання, повторно участі в судовому засіданні не приймав, та не надав заяви про відкладення розгляду справи, а тому суд приходить до висновку про те, що позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_4 за участю третьої особи: Департаменту служби у справах дітей Харківської міської ради, про визначення місця проживання дитини, підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 257, 260, 261, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , представника позивача адвокат СКОРОДЄЛОВ Сергій Володимирович, до ОСОБА_2 , за участю третьої особи: Департаменту служби у справах дітей Харківської міської ради, про визначення місця проживання дитини - залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст Ухвали складено 28 квітня 2025 року.

Головуючий:

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Т.А. Хаустова