справа № 492/494/25
провадження № 2/492/649/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 квітня 2025 року м. Арциз

Суддя Арцизького районного суду Одеської області Черевата В.І.,

ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Арцизької територіальної громади про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

встановила:

Позивачка звернулася до суду із зазначеним позовом до Арцизької територіальної громади про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 . Після смерті її батька ОСОБА_2 відкрилась спадщина на нерухоме майно, яке він їй заповів згідно заповіту, а саме: на житловий будинок що розташований в АДРЕСА_1 , що належний спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1 від 12.07.2006 року та земельні ділянки площею 3,70 га, яка належала спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на землю ІІІ-ОД№021234 від 24.05.2003 року; 4,00 га, яка належала спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку Р1 № 484426 від 26.03.2002 року; земельну ділянку 0,2500 га яка належала спадкодавцю згідно акту на право власності на земельну ділянку Серія №508412, свідоцтво на право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства Серія ОД-02 № 000670. Позивачка зазначає, що вона є єдиною спадкоємицею за заповітом на земельні ділянки, а також на житловий будинок за законом після смерті ОСОБА_2 , вони проживали разом в належному останньому будинку та вона прийняла спадщину шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном. 25.02.2025 року вона звернулася з заявою про прийняття спадщини до Арцизької районної державної нотаріальної контори, однак державний нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину через відсутність оригіналів правовстановлюючих документів, тому позивачка звернулася до суду з зазначеною позовною заявою.

Ознайомившись з позовною заявою, поданою позивачкою, та документами, доданими до неї, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 175, ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), однак позивачкою в порушення зазначених норм права не правильно зазначено найменування відповідача, оскільки за ідентифікаційним кодом 20970077 Єдиного державного реєстру підприємств і організацій України Арцизька територіальна громада не значиться, тому позивачці необхідно зазначити повне найменування відповідача відповідно до вказаного реєстру.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до роз`яснень, що викладені у п. 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» судам роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК України). Дійсна вартість майна підтверджується висновком суб`єкта оціночної діяльності, витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно або балансовою довідкою юридичної особи.

Як вбачається з тексту позовної заяви позивачкою заявлено вимогу зокрема про визнання права власності в порядку спадкування за законом, однак, позивачкою в позовній заяві взагалі не зазначену ціну позову, у зв`язку з чим позивачці слід визначити ціну позову, обумовлену дійсною вартістю майна на час подання позову до суду, та зазначити її в позовній заяві (в якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності). Позивачкою не надано звітів про оцінку земельних ділянок.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зокрема: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, однак в порушення вказаних норм права позивачкою в позовній заяві не зазначено доказів: наявності або відсутності спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині за законом; наявності або відсутності відмови від спадщини з боку спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині за законом; фактичного вступу позивачки до володіння спадкового майна (квитанції про сплату податків, внесків страховок, інших платежів, договір оренди тощо); наявності або відсутності відмови від спадщини з боку кого-небудь із спадкоємців; чи немає підстав для усунення позивачки від права на спадкування (ст. 1224 ЦК України); дійсної вартості майна земельних ділянок (звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, тощо). Разом з тим, позивачкою не додано до позовної заяви доказів, що підтверджують реальну вартість земельних ділянок. Позивачці необхідно надати звіти про оцінку земельних ділянок, право власності на які позивачка просить визнати за нею.

В порушення вимог п. п. 6, 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачкою в позовній заяві не зазначено: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Як роз`яснено в п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10 вересня 2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Крім того, у ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», визначено, що звіт про оцінку майна є документом, який містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Крім того, як вбачається з позовної заяви, позивачка просить встановити факт прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, однак, в резолютивній частині позову, позивачка просить визнати лише за нею право приватної власності на спадкове майно, а саме на житловий будинок та земельні ділянки, у зв`язку з чим позивачці необхідно уточнити позовні вимоги.

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивачка має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 3ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п/п 1 п. 1, п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовною заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою встановлена у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Як вбачається з копії довідки про оцінку вартості об`єкта нерухомості житлового будинку, оціночна вартість об`єкта оцінки - житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , складає 1801630,37 гривень.

Звертаючись до суду з позовною заявою, позивачка заявила одну вимогу немайнового характеру про встановлення факту прийняття спадщини та одну вимогу майнового характеру про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. До позовної заяви додана квитанція про сплату судового збору за позовну заяву з вимогою немайнового характеру про встановлення факту прийняття спадщини у розмірі 968,96 грн.

З викладеного вбачається, що позивачці слід визначити та зазначити ціну позову, виходячи з дійсної вартості спірного майна на момент звернення до суду з позовною заявою, з наданням суду документів, що підтверджують сплату судового збору за вимогу майнового характеру про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивачці виходячи з оцінки вартості житлового будинку необхідно сплатити судовий збір згідно з вимогами наведеного законодавства України, водночас урахувати частину сплаченого судового збору.

Крім того, позивачці слід надати докази на підтвердження реальної вартості спірного майна земельних ділянок на момент пред`явлення позову та виходячи з цього сплатити судовий збір згідно з вимогами наведеного законодавства України.

Відповідні документи, що підтверджують сплату судового збору, або ж документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, позивачці слід надати суду.

Також, в порушення вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу, однак, позивачем не додано доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Вважаю за необхідне звернути увагу на роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у п. 7 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 175 ЦПК України, у зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з вимогами ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 до Арцизької територіальної громади про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом десяти днів з дня отримання позивачем копії наявної ухвали.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивачку, що в разі не усунення порушень закону, допущенних при подачі позовної заяви до встановленого законом строку, позовна заява буде вважатися не поданою, та повернута позивачці.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості позивачів та відповідачів.

Також, вважаю за необхідне роз`яснити позивачці, що термін «зазначення доказів» слід розуміти як робити якусь позначку; позначати, записувати з метою указати, пишучи, указувати, висловлювати думку, звертати увагу на що-небудь, та в жодному разі не слід розуміти як «надання доказів», оскільки надання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, про що також зазначив Пленум Верховного суду України в своїй Постанові від 12 червня 2009 року № 2.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя -

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Арцизької територіальної громади про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом - залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність виправити недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії наявної ухвали.

Роз`яснити позивачці, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України -http:/court.gov.ua/fair/sud1502/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Черевата В.І.