Провадження №22-ц/824/2768/2025
УХВАЛА

20 березня 2025 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Журби С.О.,

суддів Писаної Т.О., Приходька К.П.,

за участю секретаря Павлової В.В.,

розглянувши справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 15 серпня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ у приватну власність частки нежитлових приміщень, що є у спільній частковій власності та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна в натурі,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2020 року ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_1 про виділ у приватну власність частки нежитлових приміщень, що є у спільній частковій власності.

Позовні вимоги обґрунтовувались тим, що ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності належить 1/2 частка групи нежитлових приміщень № 1/А, стоматологічний кабінет, розташований на АДРЕСА_1 .

У позивача та відповідача склались вкрай неприязні відносини, що унеможливлює позасудовий спосіб вирішення спору. Запропонований позивачем виділ часток (поділ) будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим і не порушує прав відповідача, адже кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину приміщень із самостійним виходом (за умов переобладнання), а за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності (відповідачу навіть частка буде більша). На частині нерухомих приміщень відповідача знаходяться точки подачі електропостачання, води і точки виходу каналізації, що також свідчить про відсутність порушень прав відповідача при виділі частки приміщень, запропонованому позивачем.

Позивач просила суд виділити у приватну власність 1/2 частину групи нежитлових приміщень № 1/А, стоматологічний кабінет, розташований на АДРЕСА_1 площею 50,60 кв. м, а саме: - рецепція площею 5,6 кв. м (літера А, поверх 1, номер приміщень 1а, номер частин приміщення 1); - частина коридору площею 8,5 кв. м (літера А, поверх 1, номер приміщень 1а, номер частин приміщення 2); - кабінет з хірургічним прийомом 13,8 кв. м (літера А, поверх 1, номер приміщень 1а, номер частин приміщення 3); -стерилізаційна площею 3,2 кв. м (літера А, поверх 1, номер приміщень 1а, номер частин приміщення 4); - кімната персоналу площею 5,0 кв.м (літера А, поверх 1, номер приміщень 1а, номер частин приміщення 5); - кімната персоналу площею 14,5 кв. м (літера А, поверх 1, номер приміщень 1а, номер частин приміщення 14). Припинити право спільної часткової власності на вказані вище приміщення.

У листопаді 2022 року ОСОБА_1 подав зустрічний позов до ОСОБА_2 про поділ майна в натурі.

Зустрічний позов обґрунтовувався тим, що висновок експерта від 15.11.2021 року № 31621/21-43, в якому запропоновано лише один варіант поділу будинку, є дискримінаційний для відповідача за первісним позовом, не вирішує важливі питання, пов`язані з таким поділом, не призводить до вирішення спору, суперечить принципу рівності права щодо спільного майна, завдає неспівмірної шкоди господарському призначенню нерухомості (відповідач ОСОБА_1 не зможе ефективно використовувати нерухомість по запропонованому варіанту поділу, оскільки більшість виділених йому приміщень будуть суміжними (прохідними), не мають вікон, а одна кімната взагалі не матиме входу, що для стоматологічної діяльності відповідача є неприпустимим). Предметом позовних вимог за зустрічним позовом також є виділення у натурі часток із нежитлового приміщення № 1/А, стоматологічного кабінету площею 101,7 кв.м за адресою: АДРЕСА_1, приміщення 1/А, відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва. За зустрічним позовом ОСОБА_1 просив суд виділити йому у власність частину тих нежитлових приміщень, які у даній справі ОСОБА_2 просила виділити їй у власність. Отже, щодо спірної нерухомості кожна із сторін бажає виділення їй у власність однієї і тієї ж частини нерухомого майна.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 15 серпня 2024 року позов ОСОБА_2 задоволено.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна в натурі - відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду, 20 вересня 2024 року відповідач за первісним позовом подав апеляційну скаргу, в якій зазначив, що оскаржуване рішення вважає незаконним та таким, що ухвалене з порушенням норм процесуального права та з неправильним застосуванням норм матеріального права. Вказує на те, що судом неповно з`ясовані обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи.

У зв`язку з цим апелянт просить апеляційний суд скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовної заяви ОСОБА_2 про виділ у приватну власність частки нежитлових приміщень, та задовольнити зустрічний позов, яким поділити в натурі групу нежитлових приміщень № 1/А, площею 101,7 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , згідно функціонального призначення, між ОСОБА_1 до ОСОБА_2 відповідно до одного із варіантів розподілу, визначених судовою будівельно-технічною та оціночно-будівельною експертизою. Зазначає про стягнення на його користь з ОСОБА_2 судових витрат.

Разом з апеляційною скаргою відповідач подав клопотання про призначення (повторно) комплексної судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи. У клопотанні зазначає про необхідність зупинити провадження у справі на час проведення експертизи.

Станом на день розгляду справи відзив на апеляційну скаргу не надходив.

У судове засідання, призначене на 20.03.2025 року, з`явився представник позивача та представник відповідача.

Дослідивши подане апелянтом клопотання про призначення по справі комплексної судової будівельно-технічної експертизи, колегія суддів апеляційного суду дійшла до висновку про наявність підстав для його задоволення з огляду на наступне:

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно ч. 3 ст. 367 ЦПК України, докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

У Постанові ВС від 13.01.2021 року у справі №264/949/19 зазначається, що відповідно до ч. 3 ст. 367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Верховний суд роз`яснив, що тлумачення п. 6 ч. 2 ст. 356, ч. ч. 1-3 ст. 367 ЦПК України свідчить, що апеляційний суд може встановлювати нові обставини справи, якщо їх наявність підтверджується новими доказами, що мають значення для справи (з урахуванням положення про належність і допустимість доказів), які особа не мала можливості подати до суду першої інстанції з поважних причин, доведених нею. У разі надання для дослідження нових доказів, які з поважних причин не були подані до суду першої інстанції, інші особи, які беруть участь у справі, мають право висловити свою думку щодо цих доказів як у запереченні на апеляційну скаргу, так і в засіданні суду апеляційної інстанції.

Як убачається з матеріалів справи, ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 13 грудня 2022 року по справі було призначено комплексну судову будівельно-технічну експертизу. Проведення експертизи було доручено Київському відділенню національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. ЗАСЛ. ПРОФ. М.С. БОКАРІУСА» Міністерства юстиції України. Витрати по проведенню експертизи покладено на ОСОБА_1 .

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 23 січня 2024 року відновлено провадження у справі та призначено справу до розгляду. Підставою для цього було повернення експертом ухвали суду без виконання у зв`язку з несплатою вартості експертизи. У той же час в матеріалах справи містяться неодноразові звернення ОСОБА_1 про надання рахунку на оплату експертизи. Жодного доказу направлення такого рахунку безпосередньо експертною установою, як і доказів надходження такого рахунку до суду і направлення його на адресу відповідача, матеріали справи не містять. За таких умов матеріали справи не тільки не містять доказів направлення ОСОБА_1 повідомлень про необхідність оплати експертизи, але й містять докази того, що він вчиняв активні дії на отримання можливості оплати вартості експертизи, однак йому було відмовлено в наданні такої інформації. З точки зору колегії суддів апеляційного суду це і є тими об`єктивними обставинами, які відповідно до вимог ст.367 ЦПК України дають можливість стороні здобути новий доказ на стадії апеляційного розгляду.

На підставі наведеного колегія суддів вважає можливим вирішити питання про призначення по справі комплексної судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У даній справі порушені в клопотанні про призначення експертизи питання потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини справи неможливо.

Матеріали справи містять висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 15.11.2021 року № 31621/21-43 наданий позивачем. У той же час апелянт зазначає про необхідність критичного відношення до вказаного висновку експертизи, зазначаючи, що визначений в ньому варіант виділу нерухомого майна є неприпустимим, суперечить принципу рівності сторін щодо спільного майна та завдасть неспівмірної шкоди господарському призначенню нерухомості. Зокрема, при проведенні такої експертизи вирішувалося питання виділу приміщень для одного зі співвласників та не вирішувалось питання щодо технічної можливості саме поділу між двома співвласниками, хоча у разі належності майна лише двом співвласникам належним є саме поділ такого майна, коли досліджується відповідність вимогам закону обох частин такого нерухомого майна. Також апелянт зазначає, що запропонований варіант виділу передбачає виділ кімнати № 13 площею 23.9 кв.м., що можливо лише шляхом влаштування перегородки. При цьому відповідачу буде виділена кімната 13-2, яка не буде мати входу; запропонований варіант виділу передбачає надання позивачу фасадної частини будинку, що ставить відповідача в невигідне становище, оскільки спірна нерухомість призначена для комерційних цілей і отримання прибутку залежить, в тому числі, і від місця входу в приміщення та місця розміщення зовнішньої реклами; внаслідок запропонованого варіанту виділу у приміщеннях позивача буде 1 кімната без вікон (кімната № 4 площею 3,2 кв.м. санвузол), а у відповідача - 7 кімнат без вікон (кімната № 5- санвузол, кімната № 2-2, № 6, 7, 8, 11,12) та, відповідно, відповідачу будуть виділені кімнати без природнього світла; внаслідок запропонованого варіанту виділу, приміщення відповідача будуть невеликого розміру, не правильної геометричної форми та прохідними (суміжними), на відміну від приміщень позивача, які роздільні, які є більшого розміру та які можна ефективного використати.

Колегія суддів апеляційного суду, з метою повного та всебічного розгляду справи в межах доводів апеляційної скарги відповідача вважає за доцільне задовольнити його клопотання про призначення по справі комплексної судової будівельно-технічної експертизи, оскільки такий висновок експерта має суттєве значення для правильного вирішення спору сторін.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

У своєму клопотанні відповідач навів ряд запитань, які необхідно поставити експерту при проведенні вищевказаної експертизи.

Інша сторона не надала суду власного переліку питань для експерта, тому колегія суддів погоджується із запропонованими відповідачем запитаннями, які слід поставити на вирішення експертів.

Враховуючи, що для проведення даної експертизи потрібний певний проміжок часу, на час її проведення, провадження у справі слід зупинити на підставі п. 5 ч. 1 ст. 252 та п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України.

Керуючись статтями 102-104, 108, 113, 252, 253 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_1 про призначення комплексної судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизизадовольнити.

Призначити по справі комплексну судову будівельно-технічну та оціночно-будівельну експертизу, проведення якої доручити експертам відділення бюро у м. Києві Національного наукового центру «Інститут судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України (, адреса: 03118, м. Київ, вул. Костанайська, 6), попередивши їх про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків за статтями 384, 385 КК України.

На вирішення експертизи поставити такі питання:

1. Яка дійсна ринкова вартість групи нежитлових приміщень № 1/А площею 101,7 кв.м за адресою: АДРЕСА_1, станом на час проведення експертизи ?

2. Які можливі варіанти поділу групи нежитлових приміщень № 1/А площею 101,7 кв.м за адресою: АДРЕСА_1, згідно функціонального призначення (нежитлові приміщення) без відхилень від ідеальних часток (1/2 та 1/2) та зі збереженням існуючого планувального рішення (внутрішні, зовнішні стіни, перегородки залишаються незмінними, окрім влаштування та демонтажу дверних отворів в них, з обов`язковим влаштуванням приміщення санвузла для кожного зі співвласників) та якою буде вартість кожної групи приміщень відповідно до запропонованих варіантів поділу ?

3. Якщо поділ групи нежитлових приміщень № 1/А площею 101,7 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 технічно можливий з відхиленням від ідеальних часток (1/2 та 1/2), то які існують варіанти поділу із зазначенням арифметичних часток та мінімальних відступів від ідеальних часток у грошовому виразі (з урахуванням вартості кожного приміщення) для кожного із співвласників без зміни існуючого планувального рішення (внутрішні, зовнішні стіни, перегородки залишаються незмінними, окрім влаштування та демонтажу дверних отворів в них, з обов`язковим влаштуванням приміщення санвузла для кожного з співвласників) ?

Зобов`язати ОСОБА_1 таОСОБА_2 надати експертам доступ до об`єкту нерухомого майна.

Оплату вартості експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Роз`яснити учасникам справи положення статті 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі та статті 143 ЦПК України про застосування заходів процесуального примусу.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення та в частині зупинення провадження може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Головуючий С.О. Журба

Судді Т.О. Писана

К.П. Приходько