Справа № 644/53/25
Провадження № 2/643/2395/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.04.2025 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Замікули Б.С.,

за участю секретаря судового засідання - Кушнарьова І.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у порядку загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з позовом до

ОСОБА_2 , в якому просить визнати право спільної сумісної власності на майно, в порядку поділу спільного сумісного майна, визнати право власності на майно за позивачем та припинити право власності відповідача на вказане майно.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 09.01.2025 справу передано за підсудністю до Московського районного суду м. Харкова.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 20.02.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу час для усунення недоліків.

На виконання ухвали суду від 20.02.2025 представник позивача надіслав до суду заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 06.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

03.04.2025 на офіційну електронну адресу суду надійшло клопотання, скріплене електронним цифровим підписом ОСОБА_3 , про долучення до матеріалів справи копії квитанції про внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у сумі 1656000 грн. Ініціатором клопотання зазначений представник позивача адвокат Бондаренко В.В.

21.04.2025 на офіційну електронну адресу суду надійшла заява, скріплена електронним цифровим підписом ОСОБА_3 , про розгляд справи за відсутності позивача та її представника. До заяви долучено копію ордера адвоката серії АН № 1633381 від 26.02.2025 та копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серії ДН № 5798, виданого адвокату Бондаренку В.В.

22.04.2025 на офіційну електронну адресу суду надійшли:

- клопотання про розгляд справи без участі відповідача та адвоката, автором якого зазначений адвокат Мягков Г.В. (без скріплення ЕЦП), до якого долучено копію ордера адвоката серії АН № 1673556 від 21.04. без зазначення року.

- клопотання про розгляд справи без участі відповідача, заперечення на позовну заяву про поділ спільного сумісного майна (без скріплення ЕЦП), автором яких зазначений ОСОБА_2 .

У підготовче засідання сторони не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку із неявкою в судове засідання учасників справи.

Вирішуючи питання щодо можливості проведення підготовчого судового засідання за відсутності сторін, а також розглянувши вказані заяви, суд зазначає наступне

Як визначено ч. 6 ст. 14 ЦПК України, адвокати […] реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Крім того, у п. 7.34 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.09.2023 у справі № 204/2321/22 зазначено: «адвокати […] реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку (пункт 10 Положення про ЄСІТС).

Також в п. 7.50 вказаної постанови Великої Палати Верховного Суду вказано, що «слід розмежовувати спосіб звернення до суду із вимогами до оформлення процесуального документа. Якщо електронний документ підписаний накладенням електронного підпису, який забезпечує ідентифікацію фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб), але електронний підпис накладений без використання підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, а процесуальний документ направлений на офіційну електронну адресу суду, то відсутні правові підстави стверджувати, що такий електронний документ не підписаний».

Надалі Велика Палата Верховного Суду в п. 7.53 згаданої постанови зазначає: «звернення фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб) до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду».

Ураховуючи наведене, Велика Палата Верховного Суду виснувала, що «законодавцем допускається подання фізичною особою нарівні з паперовою формою, зокрема, апеляційних скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом. Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Однак, наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку» (п. 12.1. - 12.3. постанови суду).

Враховуючи наведені вище положення процесуального законодавства та висновки Великої Палати Верховного Суду щодо його застосування, фізичні особи дійсно мають право звертатись до суду з процесуальними документами шляхом їх направлення на офіційну електронну адресу та скріплення електронним цифровим підписом.

Проте, на відміну від фізичних осіб, єдиним можливим способом звернення адвоката до суду з процесуальними електронними документами, є їх подання через підсистему «Електронний суд».

Всупереч наведених вимог законодавства щодо порядку подання електронних процесуальних документів, заяви по справі № 644/53/25, авторами яких зазначені адвокати Бондаренко В.В. та Мягков Г.В., надіслані на офіційну електронну адресу суду, а не із використанням підсистеми «Електронний суд». До того ж заява від імені адвоката Мягкова Г.В. не скріплена електронним цифровим підписом.

Щодо поданих до суду документів від імені відповідача, суд зазначає наступне.

Як визначено ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Відповідно до п. 15 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, що додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються підписувачем як підпис.

Згідно з ч. 6 ст. 18 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Відтак, для ідентифікації автора електронного документа використовується електронний підпис, а створення електронного документа завершується накладенням електронного підпису на відповідний документ.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦПК України, письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником чи його представником.

Водночас, заява, яка надійшла на електронну пошту суду від імені відповідача, не підписана за допомогою ЕЦП, що унеможливлює її розгляд по суті, оскільки суд не може достовірно встановити автора заяви та дійсне волевиявлення відповідача.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Керуючись ст. 183, 258-261, ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про долучення до матеріалів справи квитанції відповідно до якої на депозитний рахунок суду попередньо внесені грошові кошти у сумі 1656000 грн, надіслану 03.04.2025 на офіційну електронну адресу суду, автором якої зазначений адвокат Бондаренко В.В. - повернути заявнику без розгляду.

Заяву про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, надіслану 21.04.2025 на офіційну електронну адресу, автором якої зазначений адвокат Бондаренко В.В. - повернути заявнику без розгляду.

Клопотання про розгляд справи без участі відповідача, заперечення на позовну заяву про поділ спільного сумісного майна, автором яких зазначений Кабанець Д.М., та клопотання про розгляд справи за відсутності відповідача та його представника, автором якого зазначений адвокат Мягков Г.В., надіслані 22.04.2025 на офіційну електронну адресу суду - повернути заявнику без розгляду.

Підготовче засідання відкласти на 13 год. 00 хв. 11.06.2025.

Роз`яснити заявникам, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала в частині повернення заяв може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Б.С. Замікула