Справа № 646/3452/25
№ провадження 2/646/2551/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22.04.25 м.Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Барабанова В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Курилівської сільської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області про визнання права власності, -

встановив:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Курилівської сільської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області про визнання права власності.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя перевіряє додержання усіх передумов відкриття провадження.

Проаналізувавши подану позивачем заяву, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху у зв`язку з тим, що подана без додержання вимог ст.ст. 175,177 ЦПК України.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 1статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вимоги до позовної заяви регламентовано положеннями ст.ст. 175 -177 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір " за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір встановлюється в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем при зверненні до суду заявлено вимогу майнового характеру про те, в позивачем не сплачено судовий збір за вимогу майнового характеру.

Відповідно до п. 3 ч. 3ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. п. 2, 9 ч. 1ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до висновків, викладених у постанові ВП ВС від 25.08.2020 у справі N 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

Майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатись у ціні заявленого позову. Подібна правова позиція викладена в постанові Великої палати ВС від 26.02.2019 у справі №907/9/17.

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивача.

Позивачем вказано ціну позову (вимога майнового характеру) 186 782,08 грн., разом з цим, не долучено підтвердження сплати судового збору за вказану вимогу.

За змістом ст. 175 ЦПК України, викладаючи зміст позовної заяви, позивач повинен викласти обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги до зазначеного у позовній заяві відповідача, та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини.

Таким чином, позовна заява має містити, у тому числі, обґрунтування пред`явлення позовних вимог до кожної особи, яка зазначена ним у позові, як відповідач у справі.

За практикою Верховного суду, яка викладена у численних постановах, відповідачами у справах про спадкування є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За таких обставин, належним відповідачем у справах даної категорії можуть бути або територіальна громада, або інші спадкоємці однієї черги з позивачем, які прийняли спадщину у встановленому законом порядку та не відмовилися від її прийняття. Наявність інших спадкоємців у померлого виключають можливість залучення в якості відповідача відповідну територіальну громаду.

Звертаючись до суду з позовом про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування за законом, позивач ОСОБА_1 визначив в якості відповідачів поряд з територіальною громадою в особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, ОСОБА_2 .

Вказані обставини свідчать про те, що позивач, в порушення вимог ст. 175 ЦПК України, не виклала обставини, якими вона обґрунтовує свої вимоги до кожного відповідача, та не зазначила докази, що підтверджують вказані обставини.

Крім того, відповідно до ч. 1ст. 175 ЦПК Україниу позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Проте позивачем не обґрунтовано в позовній заяві факту порушення чи оспорення його права, з посиланням на відповідні докази

Пунктом 5 частини 3статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зміст позову не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги про визнання права власності на земельну ділянку. Зокрема, не зазначено підстав для цієї вимоги.

Отже, позивачу, крім іншого слід визначитись з предметом спору.

Згідно ч. ч. 1, 2ст. 185 ЦПК Українисуддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-260ЦПК України, ст.5 Закону України «Про судовий збір», суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Курилівської сільської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області про визнання права власності, залишити без руху, запропонувавши позивачу в десятиденний строк з дня отримання ухвали усунути ці недоліки.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Роз`яснити позивачам, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Барабанова