Справа № 354/1305/24
Провадження № 2/354/117/25
У Х В А Л А

24 квітня 2025 року м. Яремче

Яремчанський міський суд Івано-Франківської області у складі:

головуючої судді Ваврійчук Т.Л.

за участю секретаря судового засідання Старунчак Н.М.

представника відповідача Бабули Д.Я.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Яремче в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом Державного спеціалізованого господарського підприємства «ЛІСИ УКРАЇНИ» в особі філії «ВОРОХТЯНСЬКЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Івано-Франківської обласної державної адміністрації, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Поляницької сільської ради Надвірнянського району Івано-Франківської області про скасування державної реєстрації земельної ділянки та визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И В:

Державне спеціалізоване господарське підприємство «ЛІСИ УКРАЇНИ» в особі філії «ВОРОХТЯНСЬКЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО» звернулося до суду із вказаним позовом, згідно якого просить скасувати держав ну реєстрацію земельної ділянки площею 0,25 га, кадастровий номер :22:002:2635, зареєстровану 11.01.2018 року структурним підрозділом Головного управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області Відділом у м.Яремчому Міськрайонного управління у Надвірнянському районі та м.Яремчому Головного управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області та визнати недійсним договір купівлі-продажу вказаної земельної ділянки від 28.01.2020 року, посвідчений приватним нотаріусом Івано-Франківського міського нотаріального округу Івано-Франківської області Шпаргало О.В., зареєстрований у реєстрі за №148.

Ухвалою Яремчанського міського суду Івано-Франківської області від 10.07.2024 року відкрито провадження у даній справі та постановлено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження.

01.04.2025 року представник позивача подав через підсистему «Електронний суд» заяву в порядку ст.49 ЦПК України про зміну предмету позову, відповідно до якої позовні вимоги викладено у наступній редакції: витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 і ОСОБА_1 на користь Державного спеціалізованого господарського підприємства «ЛІСИ УКРАЇНИ» земельну ділянку площею 0,25 га що розташована за адресою: с. Поляниця, ур. Вишні, кадастровий номер :22:002:2635 та у зв`язку зі зміною предмету позову виключити ГУ Держгеокастру в Івано-Франківській області зі складу відповідачів у справі. Щодо сплати судового збору зазначено, що вартість спірної земельної ділянки за даними експертно-грошової оцінки становить 34250,00 грн, про що вказано у п.2.2 договору купівлі-продажу земельної ділянки від 28.01.2020 року, за реєстром №148.

22.04.2025 року представник відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвокат Устінський А.В. подав через підсистему «Електронний суд» заперечення на заяву про зміну предмету позову, в яких зазначив, що відповідачі не погоджуються із наведеним позивачем розрахунком судового збору, оскільки визначена ціна позову не відповідає дійсній ринковій вартості спірної земельної ділянки. Так згідно довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості Фонду держмайна України станом на 01.04.2025 року оціночна вартість земельної ділянки із кадастровим номером :22:002:2635 становить 1143060,49 грн. Враховуючи наведене просив залишити заяву позивача про зміну предмету позову без руху та надати час для визначення ціни позову та долучення доказів на підтвердження дійсної вартості спірного майна станом на час звернення до суду із позовом.

У підготовче судове засідання представник позивача не з`явився, не повідомивши причин неявки, хоча про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

Представник відповідачів фізичних осіб адвокат Устінський А.В. та представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Івано-Франківської обласної державної адміністрації у судове засідання не з`явилися, подали клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із їхньою зайнятістю у розгляді інших справ.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, не повідомивши причин неявки, хоча про день та час судового розгляду повідомлялись належним чином.

Представник відповідача ГУ Держгеокадастру в Івано-Франківській області не заперечив щодо відкладення судового розгляду у зв`язку із неявкою інших учасників справи.

Відповідно до ч.1 ст.198, ч.1 ст.223 ЦПК України неявка учасників справи (представника) не перешкоджає проведенню підготовчого провадження, а тому із урахуванням обставин справи суд вважає за можливе провести підготовче судове засідання у відсутності учасників справи, які не з`явились.

Заслухавши думку представника відповідача, дослідивши подану заяву про зміну премету позову суд встановив наступне.

Статтею четвертою ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною третьою ст.49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання позовної заяви.

Як вбачається зі змісту заяви про зміну предмету позову, позивачем замінено первісно заявлені немайнові позовні вимоги про скасування державної реєстрації земельної ділянки та визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки новою вимогою- про витребування земельної ділянки, яка належить до категорії майнових вимог.

Згідно ч.3 ст.176 ЦПК України у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування-вартістю майна.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, відповідно до ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» становить 3028,00 грн.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб(3028,00-1059800,00грн).

Як встановлено судом, позивачем при зверненні до суду із вказаним позовом сплачено судовий збір за заявлені немайнові вимоги у розмірі 6056,00 грн.

У заяві про зміну предмету позову позивач визначив ціну позову у розмірі 34250,00 грн, виходячи із вартості спірної земельної ділянки, вказаної у договорі купівлі-продажу земельної ділянки від 28.01.2020 року.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п.12 «а» Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності-за дійсною вартістю майна на час розгляду спору; під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України №358 від 21.08.2014 року «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Статтею 3 Закону України«Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»), висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною.

Відповідно до вимог ст.5 Закону України «Про оцінку земель», грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Відповідно до положень ст.ст.19, 20 Закону України «Про оцінку земель», експертна грошова оцінка земельних ділянок проводиться суб`єктами оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до вимог цього Закону, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав і професійну оціночну діяльність в Україні», а також інших нормативно-правових актів та норм і правил та за її результатами складається звіт про оцінку.

Крім того, відповідно до наказу Фонду державного майна України від 25.06.2021 року №1097 введено в експлуатацію єдину базу даних звітів про оцінку з модулем електронного визначення оціночної вартості, сервісом послуги електронного визначення оціночної вартості та автоматичного формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості.

Із долученої представником відповідачів Довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості, вбачається, що станом на 01.04.2025 року оціночна вартість земельної ділянки із кадастровим номером :22:002:2635 становить 1143060,49 грн.

Таким чином, суд приходить до висновку, що визначена позивачем у заяві про зміну предмету позову ціна позову не відповідає дійсній ринковій вартості спірної земельної ділянки, а оскільки позивачем не долучено до вказаної заяви доказів, що підтверджують дійсну вартість спірного майна на день подання заяви про зміну предмету позову суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору, який підлягає до сплати відповідно до вимог п.п.1.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» та перевірити правильність його сплати.

Відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Із урахуванням викладеного, суд приходить до переконання, що заяву позивача про зміну предмету позову слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху для усунення вищевказаних недоліків, а саме:

- визначення ціни позову та долучення доказів на підтвердження дійсної вартості спірної земельної ділянки станом на час подання заяви про зміну предмету позову;

-у разі необхідності долучення доказів щодо доплати судового збору, відповідно до вимог п.п.1.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», виходячи із дійсної вартості спірного майна, із урахуванням раніше сплаченого судового збору на рахунок: «судовий збір: Отримувач коштів: (отримувач коштів: ГУК в Iв.-Фр.об./ТГ Яремче/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37951998, банк отримувача: Казначейство України(ЕАП), рахунок отримувача: UA0009674, код класифікації доходів бюджету: 22030101).

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 187, 260-261 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву Державного спеціалізованого господарського підприємства «ЛІСИ УКРАЇНИ» в особі філії «ВОРОХТЯНСЬКЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО» від 01 квітня 2025 року про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом Державного спеціалізованого господарського підприємства «ЛІСИ УКРАЇНИ» в особі філії «ВОРОХТЯНСЬКЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Івано-Франківської обласної державної адміністрації, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Поляницької сільської ради Надвірнянського району Івано-Франківської області про скасування державної реєстрації земельної ділянки та визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки- залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення виявлених недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом направлення йому копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну вказана заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: Тетяна ВАВРІЙЧУК