22.04.2025 Справа № 756/2900/25
Унікальний номер 756/2900/25
Номер провадження 2/756/2921/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2025 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шролик І.С.,

секретар судового засідання - Лисенко Д.О.,

за участю позивача - ОСОБА_1 ,

третьої особи - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Одинадцята київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовним вимог

У березні 2025 року позивач ОСОБА_1 , діючи в своїх інтересах та інтересах недієздатної доньки ОСОБА_3 , звернулись до суду з вказаним позовом, в якому просять визнати право власності в порядку спадкування за законом на спадкове майно після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкодавця ОСОБА_4 , наступним чином: за ОСОБА_1 - на 1/6 частини квартири АДРЕСА_1 ; за ОСОБА_3 - на 1/6 частини квартири АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заявлених вимог вказує, що позивач а життя була дружиною, а ОСОБА_3 донькою спадкодавця ОСОБА_4 , тобто спадкоємцями першої черги.

Після смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилася спадщина до складу якої входить 1/3 частка квартира АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 за рішенням Оболонського районного суду м.Києва від 15 березня 2023 року призначена опікуном недієздатної ОСОБА_3 .

Через відсутність у позивача оригіналу правоустановчого документу на спадкове майно, постановою державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Тютюн І.М. від 19 лютого 2025 року відмовлено ОСОБА_1 , ОСОБА_3 у видачі свідоцтва на спадщину. Інші спадкоємці відсутні.

Позивачі вимушені звернутися до суду, оскільки порушується їх права на спадкування.

Рух справи

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 березня 2025 року справу передано на розгляд судді Шролик І.С.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 10 березня 2025 року відкрито загальне провадження по справі та призначено до підготовчого розгляду на 01 квітня 2025 року. Зобов`язано державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) направити на адресу суду належним чином завірену копію спадкової справи № 831/2021, заведену 10 серпня 2021 року щодо спадкового майна померлого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , для дослідження в судовому засіданні.

26 березня 2025 року на електронну пошту суду надійшов відзив на позовну заяву представника відповідача Київської міської ради - Горбачової І.В., в якому заперечує проти позову та просить залишити його без задоволення, а понесені судові витрати зі сплати судового збору залишити на позивача. Вважає, що Київська міська рада є неналежним відповідачем у справі.

27 березня 2025 року через канцелярію суду надійшла належним чином завірена копія спадкової справи №831/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Ухвалою суду 01 квітня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 22 квітня 2025 року.

Позивач в судовому засіданні підтримала заявлені вимоги, просила задовольнити з мотивів викладених у позовній заяві. Зауважила, що діє також в інтересах повнолітньої доньки,яка рішенням суду визнана недієздатною, а вона є її опікуном.

Третя особа ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримала позовні вимоги, не заперечувала проти їх задоволення. Проте, зауважила, що не має право установчих документів на квартиру. В неї наявне свідоцтво про право власності на частину квартири, яке вона отримала в порядку спадкування. Надала суду для огляду в судовому засіданні.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився. В поданому відзиві просить розглядати справу без участі представника.

Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, категорію та складність справи, враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів.

Розглядаючи справу, суд забезпечив сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно з ч.ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Фактичні обставини справи

З досліджених судом письмових доказів встановлено, що ОСОБА_1 була дружиною за життя ОСОБА_4 , що витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб (а.с.43,44).

Зі свідоцтва про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 встановлено, що ОСОБА_4 , записаний батьком (а.с. 42).

З довілки до акту МСЕК від 01 квітня 2022 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є особою з інвалідністю ІІ групи з дитинства (а.с.42).

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що встановлено зі свідоцтва про смерть.

Після смерті спадкодавця, відкрилася спадщина, яка складається з 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого КП «Служба замовника житлово-комунальних послуг» Оболонського району м.Києва від 09 липня 2007 року, згідно з розпорядженням № 3218, зареєстрованого Бюро технічної інвентаризації м. Києва 05 жовтня 2007 року реєстровим за № 756 (а.с.45).

Як встановлено з матеріалів спадкової справи, після смерті ОСОБА_4 за заявою ОСОБА_1 державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори 10 серпня 2021 року заведено спадкову справу № 831/2021.

Позивач ОСОБА_1 10 серпня 2021 року звернулась до нотаріуса зі заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка. Також 10 серпня 2021 року зі заявою до нотаріуса звернулась ОСОБА_3 зі заявою про прийняття спадщини після смерті батька.

19 лютого 2025 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 звернулись до нотаріуса зі заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину.

Постановою провідмову у вчиненні нотаріальної дії від 19 лютого 2025 року, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 відмовлено у видачі свідоцтва на спадщину через відсутність оригіналу документу, що підтверджує право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

З інформаційної довідки КП КМР «Київське міське БТІ» КВ-2021 №31889 від 27 серпня 2021 року встановлено, що 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , зареєстрована за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого КП «Служба замовника житлово-комунальних послуг» Оболонського району м.Києва від 09 липня 2007 року, згідно з розпорядженням № 3218, зареєстрованого Бюро технічної інвентаризації м. Києва 05 жовтня 2007 року реєстровим за № 756 (а.с.45).

Між сторонами виник спір стосовно наявності правових підстав для визнання за позивачем, як спадкоємцем за законом першої черги права власності на спадкове майно, через відсутність оригіналу правоустановчих документів на квартиру.

Застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті рішення

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Згідно ч. 2 ст. 1223 ЦК України, спадкування за законом відбувається у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

В основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене законом коло осіб з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві та розрахунку, що він залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи та доведено в судовому засіданні, спадкоємцем першої черги за законом, які звернулись зі заявами про прийняття спадщини і прийняли її після смерті ОСОБА_4 позивачі ОСОБА_1 , як дружина та ОСОБА_3 , як донька.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК), проте право власності на нерухоме майно у разі прийняття спадщини виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації речового права на нерухоме майно (стаття 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень"). Разом із тим суди повинні розмежовувати право на спадщину як майнове право (об`єкт спадкування) та виникнення права власності на спадкове майно як на об`єкт нерухомого майна.

Згідно ч. 1 ст. 95 Цивільного процесуального кодексу України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, керуючись положеннями діючого законодавства України, суд дійшов висновку, що позивачі мають достатні правові підстави на визнання за ними права власності за кожним на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом, як спадкоємці першої черги після померлої ОСОБА_4 , а відсутність у спадкоємця правоустановчого документа, не позбавляє права на вказане нерухоме майно.

Встановивши факт належності спадкодавцю ОСОБА_4 , частини нерухомості, ураховуючи що в спадкоємців відсутній оригінал право установчого документа на квартиру, такоє судом перевірено його відсутність в третьої особи, яка набула частку в спільному майні в порядку спадкування, суд вважає за можливе визнати за позивачами як спадкоємцями першої черги за законом право власності, за кожним по 1/6 частини квартири.

Заперечення представника відповідача, що Київська міська рада не є належним відповідачем у справі суд вважає неприйнятними.

В даному випадку належним відповідачем в даній справі є Київська міська рада виключно у зв`язку з тим, що Київська міська рада як державний орган виступає від імені держави і у разі відсутності спадкоємців або не прийняття спадщини вказаний державний орган виступає стороною в таких правовідносинах від імені держави. Окрім позивачів, будь-які інші спадкоємці відсутні. Третя особа ОСОБА_2 є співвласником квартири, частку в якій набула в порядку спадкування, тому в неї не може бути свідоцтва про право власності на квартиру.

Щодо розподілу судових витрат.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

ОСОБА_3 , як особа з інвалідністю ІІ групи звільнена від сплати судового збору на підставі п.9 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір».

Витрати понесені ОСОБА_1 зі сплати судового збору не підлягають компенсації відповідачем. Оскільки, Київську міську раду не можна вважати відповідальною за обставини, викладені у позові, і відповідно виникнення даного спору, а тому в даному випадку не вбачається ніяких правових підстав для стягнення сплаченого судового збору з відповідача, суд відносить судові витрати по сплаті судового збору за рахунок позивача ОСОБА_1 у сплаченому при подачі позову розмірі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 392, 1216, 1217, 1218, 1222, 1258, 1265, 1296 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 48, 76-82, 90, 141, 229, 259, 263-265, 268, 273, 352 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Одинадцята київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) право власності в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 22 квітня 2025 року.

Суддя І.С. Шролик