Справа № 522/8412/25-Е
Провадження № 2/522/5221/25
УХВАЛА

24 квітня 2025 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси - Косіцина В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області про визнання права власності на нараховані грошові кошти недоотриманої пенсії,-

ВСТАНОВИВ:

16 квітня 2025 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області про визнання права власності на нараховані грошові кошти недоотриманої пенсії, у якій позивачка просить суд:

- визнати за нею право власності на нараховані грошові кошти недоотриманої пенсії її померлого чоловіка - ОСОБА_2 за рішеннями Одеського окружного адміністративного суду у справі №420/11049/20 у розмірі 77 884,05 гривень; у справі №420/1744/21 у розмірі 79 154,70 гривень; у справі №420/5042/22 у розмірі 9 320,25 гривень; у справі №420/8261/22 у розмірі 1 730,40 гривень;

- стягнути з держави України за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 грошові кошти недоотриманої пенсії її померлого чоловіка - ОСОБА_2 за рішеннями Одеського окружного адміністративного суду у справі №420/11049/20 у розмірі 77 884,05 гривень; у справі №420/1744/21 у розмірі 79 154,70 гривень; у справі №420/5042/22 у розмірі 9 320,25 гривень; у справі №420/8261/22 у розмірі 1 730,40 гривень.

За результатами автоматизованого розподілу справи між суддями, справа передана на розгляд судді Косіциній В.В.

За змісту позову вбачається, що він був підписаний та поданий ОСОБА_3 .

До позову додана копія довіреності, посвідченої 04 листопада 2020 року державним нотаріусом Малиновської державної нотаріальної контори у місті Одесі - Левіною К.М., реєстровий номер - 6-429, яким ОСОБА_1 уповноважила ОСОБА_3 бути її представником в усіх установах, кооперативах і громадських організаціях, товариствах, підприємствах, незалежно від їх форми власності та підпорядкування, органах державної влади та управління, органах виконавчої влади та місцевого самоврядування, їх структурних підрозділах та підпорядкованих їх органах та організаціях, зокрема, вести справи у всіх судових органах України будь-якої ланки.

Особливості здійснення представництва врегульовані ЦПК України.

У ч.1 ст.58 ЦПК України вказано, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно статті 59 ЦПК України, права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

У статті 60 ЦПК України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Виключення із правил встановлені у ч.2 ст.60 ЦПК України, де вказано, що під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Тобто, особа на підставі довіреності, особа, яка досягла вісімнадцяти років та має цивільну процесуальну дієздатність може бути представником в суді виключно у:

- трудових спорах;

- малозначних спорах.

Предметом спору є визнання за позивачкою право власності на нараховані грошові кошти недоотриманої пенсії її померлого чоловіка - ОСОБА_2 за рішеннями Одеського окружного адміністративного суду у справі №420/11049/20 у розмірі 77 884,05 гривень; у справі №420/1744/21 у розмірі 79 154,70 гривень; у справі №420/5042/22 у розмірі 9 320,25 гривень; у справі №420/8261/22 у розмірі 1 730,40 гривень та стягнення зазначених грошових коштів з державного бюджету України.

Тобто, предметом спору є визнання права власності на спадкове майно, а тому, спір не відноситься до категорії трудових спорів.

У частині 6 статті 19 ЦПК України визначено вичерпний перелік малозначних справ. Так, для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У п.2 ч.4 ст.274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Оскільки, спори щодо спадкування не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження, такий спір не можна вважати малозначним.

Тому, оскільки зазначена категорія справ не відноситься до трудових спорів або до малозначних справ, представництво у них здійснюється на загальних засадах, тобто, може здійснюватися або адвокатом, або законним представником.

Згідно відомостей з Єдиного реєстру адвокатів України, Лєсогоров Дмитро Олександрович не є адвокатом.

У ч.1 ст.60 ЦПК України вказано, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Матеріали позовної заяви не містять копії рішення про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна, а тому, підстав вважати, що ОСОБА_3 є законним представником ОСОБА_1 у суду немає.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України, крім цього, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

У постанові КЦС ВС від 19 грудня 2024 року у справі №444/1542/24, Верховний Суд зазначив, що встановивши, що позовну заяву від імені ОСОБА_2 , який є опікуном ОСОБА_1 , підписано ОСОБА_4 , який на підтвердження своїх повноважень надав довіреність від 01 квітня 2024 року, враховуючи предмет позову, та те, що ця справа не є малозначною відповідно до закону, що виключає можливість представництва позивача у суді особою, яка діє на підставі довіреності та не має статусу адвоката, суд першої інстанції, з рішенням якого погодився апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про повернення позовної заяви особі, яка її подала, на підставі пункту 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України.

Тому, враховуючи те, що у матеріалах позовної заяви відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_3 має право на здійснення представництва інтересів ОСОБА_1 в суді під час розгляду справ, пов`язаних із спадкування, суд вважає, що позовна заява подана та підписана особою, яка не мала права її підписувати, а тому, доходить до висновку про наявність підстав для повернення позову позивачеві.

Керуючись ст.58-60, 185, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області про визнання права власності на нараховані грошові кошти недоотриманої пенсії - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду в частині повернення позовної заяви.

Суддя Косіцина В.В.