Справа № 638/7019/25
Провадження № 2/638/4464/25
УХВАЛА

21 квітня 2025 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Малахової О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Державної установи «Центр обслуговування підрозділів Національної поліції України» про скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробіток за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі Позивач, ОСОБА_1 ), представник - адвокат Пономарьова Наталія Іванівна, звернувся з позовом до Державної установи «Центр обслуговування підрозділів Національної поліції України» (далі Відповідач,) у якому просить: поновити строк на звернення до суду як пропущений з поважних причин; скасувати наказ Державної установи «Центр обслуговування підрозділів Національної поліції України» про звільнення ОСОБА_1 №25 о/с від 16.01.2025; поновити ОСОБА_1 на посаді провідного фахівця відділу з обслуговування міжрегіональних територіальних органів поліції (з дислокацією в м. Харків); стягнути з Державної установи «Центр обслуговування підрозділів Національної поліції України» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 16.01.2025 по дату винесення рішення; стягнути з Державної установи «Центр обслуговування підрозділів Національної поліції України» на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати; звільнити позивача від сплати судового збору на підставі пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Позовна заява надійшла до суду в електронному вигляді та містить зазначення про те, що документ сформований в системі «Електронний суд».

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд встановив, що позовна заява не відповідає вимогам статтей 175 та 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

Пунктом 5 частини третьої статті 175 ЦПК України визначено, що виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Цивільним процесуальним законодавством серед учасників провадження визначено третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору.

Відповідно до статті 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Згідно зі статтею 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Позивач, зазначивши у позові третю особу - Національну поліцію України, не вказав на яких підставах належить її залучити до участі у справі, та на які права та обов`язки зазначених осіб може вплинути рішення у цій справі.

Згідно з частиною першою статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Положеннями статті 127 ЦПК України регламентовано питання поновлення та продовження процесуальних строків.

Частиною першою статті 127 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Позивач звернувся з позовом через три місяці після звільнення. Клопотання про поновлення пропущеного строку та докази, які підтверджують поважність причин пропуску строку на звернення, в матеріалах справи відсутні.

Вимогами частини четвертої статті 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, положеннями пункту1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Зі змісту позовної заяви слідує, що окрім вимоги про поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення заробітної плати, також заявлена вимога про скасування наказу про звільнення, тобто - вимогу немайнового характеру.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною собою повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20 грн.

Таким чином, Позивач повинен сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру та надати докази сплати судового збору.

Практика Європейського суду з прав людини при застосуванні положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який гарантує кожному право на звернення до суду, акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Жоффр де ля Прадель проти Франції" від 16.12.1992).

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК України.

Відповідно до частин першої та другої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищезазначене, суд доходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням Позивачу строку на усунення недоліків, шляхом зазначення в позовній заяві на яких підставах належить залучити до участі у справі Національну поліцію України, та на які права та обов`язки зазначеної особи може вплинути рішення у цій справі; надання клопотання про поновлення процесуального строку передбаченого частиною другою статті 233 Кодексу законів про працю України та долучення доказів, які підтверджують поважність причин пропуску такого строку, а також доказів сплати судового збору.

Керуючись статтями 185, 187, 258, 259, 260, 261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без руху.

Повідомити Позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви у 5-денний строк з дня отримання цієї ухвали.

Роз`яснити Позивачу, що у випадку неусунення зазначених недоліків заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Малахова