Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/863/25
Провадження № 2/382/534/25
У Х В А Л А

06 травня 2025 року м. Яготин

Суддя Яготинського районного суду Київської області Нарольський М. М., перевіривши матеріали справи № 382/863/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес позика" в особі представника Мишевської Наталії Миколаївни до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

У квітня 2025 року до суду через систему "Електронний суд" до суду надійшла позовна заява від ТОВ "Бізнес позика", подана представником Мишевською Наталією Миколаївною, відповідно до змісту якої просить стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача суму заборгованості за кредитним договором №477034-КС-004 від 25.01.2024 у розмірі 280763,60 грн.

Перевіривши матеріали поданої позовної заяви на відповідність вимогам статей 175-177 ЦПК України, суд дійшов висновку, що така підлягає поверненню особі, яка її подала, виходячи з наступних підстав.

Згідно із ч. 6 ст.19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі, суд не вбачає підстав для віднесення вказаної справи до категорії малозначних справ, оскільки ціна позову становить 280763,60 грн, що в силу ч. 6 ст. 19 ЦПК України не підпадає під категорію малозначних справ, а тому суд дійшов висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження (п. п. 1, 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України не можуть бути застосовані враховуючи ціну позову). У зв`язку з цим положення ч. 2 ст. 60 ЦПК України не є застосовними до даної справи.

Згідно з ч. 1 ст. 175 ЦПК України позовна заява підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (ч. 3 ст. 58 ЦПК України).

Процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії як "представництво" і "самопредставництво".

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності).

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 по справі №303/4297/20 (провадження №14-105цс21) зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Так, подана до суду позовна заява підписана представником Мишевською Н. М., на підтвердження повноважень надано копію довіреності від 15.10.2024 № 7, підписану директором Товариства з обмеженою відповідальністю "БІЗНЕС ПОЗИКА" Марією Гайворонською.

Відповідно до положень ст.59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Відповідно до пункту 11) частини 16-1 Перехідних положень Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 132-1 Конституції України виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Таким чином, представником позивача у цій справі може бути або керівник юридичної особи або адвокат.

Документами, що підтверджують повноваження адвоката як представника є довіреність або ордер, виданий відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (ч. 4 ст. 62 ЦКП України).

Поряд з цим, довіреність на підтвердження наявності у Мишевської Н. М. повноважень представляти інтереси Товариства, не містить інформації, що вказана особа має статус адвоката (відповідних доказів представляти позивача у якості адвоката не додано і матеріали справи таких доказів не містять).

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, позовна заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно з ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Враховуючи факт відсутності документального підтвердження повноважень Мишевської Н. М. діяти в інтересах позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "БІЗНЕС ПОЗИКА" в порядку самопредставництва, подана позовна заява підлягає поверненню особі, яка її подала.

Відповідно до положень ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 58, 62, 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес позика" в особі представника Мишевської Наталії Миколаївни до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договоромповернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення заяви надіслати особі, яка її подала.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя М. М. Нарольський