Справа № 947/9452/25
Номер провадження 2/522/4962/25
У Х В А Л А

21 квітня 2025 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду міста Одеси Науменко А.В., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Пінігіна Тетяна Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом,-

ВСТАНОВИВ:

13.03.2025 року позивач звернувся до суду з позовом в якому просить визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси справу направлено на розгляд до Приморського районного суду м. Одеси.

09.04.2025 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку з тим, що позивачу необхідно визначити ціну даного позову та сплатити судовий збір відповідно до абз. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

14.04.2025 року на виконання ухвали суду про залишення без руху від 09.04.2025 року від представника позивача до суду надійшла заява про приєднання квитанції про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн.

15.04.2025 року на виконання ухвали суду про залишення без руху від 09.04.2025 року від представника позивача до суду надійшла уточнена позовна заява із зазначенням ціни позову 100 000 грн. так як на момент звернення до суду з відповідним позовом неможливо встановити вартість у спадковому майні.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси встановлено, що спір виник з приводу нерухомого майна, а саме з квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з п. 9 ч. 1 ст.176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

У відповідності до п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 року «Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості, тобто ринкова вартість на день подання позову.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Згідно статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

В якості доказу вартості майна, суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна або цінова довідка.

З позовної заяви та додатків до неї не вбачається даних щодо актуальної вартості майна чи проведення будь-якої оцінки цього майна.

Суд наголошує, що вартість спірного майна не може бути визначена на власний розсуд сторони, а має бути підтверджена доказами, при цьому позовна заява повинна містити посилання на такі докази у відповідності до вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі. Вимоги до адміністративного позову викладені у 175, 177 ЦПК України, згідно яких, крім іншого, саме у позовній заяві повинні бути зазначені ім`я позивача та відповідача, третіх осіб, зміст позовних і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Саме належним чином оформлений позов, який вважається поданим у день первинного, направляється сторонам, тому не може бути уточненим, доповненим, тощо, оскільки саме за поданим належним чином оформленим позовом суд вирішує питання про відкриття провадження по справі за вимогами викладеними у позові.

За таких обставин, суд вважає, що позовну заяву слід повторно залишити без руху, надавши строк для усунення вищевказаних недоліків шляхом надання суду документів на підтвердження вартості спірного майна (звіт про оцінку майна), належним чином оформленого позову із зазначенням ціни, та сплатити судовий збір відповідно до абз. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст.151,175,177,185 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Пінігіна Тетяна Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

У разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Науменко