21.04.2025 Суддя Зайцева М. С.
Провадження № 2/644/783/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2025 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Зайцевої М.С.,

секретаря судового засідання - Селіхової А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення адміністрації Індустріального району Харківської міської ради про відшкодування безпідставно невиплачених грошових коштів до спільного розгляду з первісним позовом у цивільній справі за позовом Управління соціального захисту населення адміністрації Індустріального району Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення надміру виплаченої допомоги внаслідок зловживання з боку відповідача,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом Управління соціального захисту населення адміністрації Індустріального району Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення надміру виплаченої допомоги внаслідок зловживання з боку відповідача.

Ухвалою суду від 26 грудня 2024 року відкрито провадження в даній цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

21.04.2025 року через систему «Електронний суд» надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення адміністрації Індустріального району Харківської міської ради про відшкодування безпідставно невиплачених грошових коштів. Також, у зустрічній позовній заяві представник ОСОБА_1 адвокат Баранов Д.М. просив задовольнити клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову, посилаючись на те, що договір про надання правової допомоги укладений 26.01.2025 року, представник відповідача 10.02.2025 року ознайомився з матеріалами справи, ухвала про відкриття провадження від 26.12.2024 року містить приписи про надання відповідачу 15-денного строку для подання відзиву, у зв`язку з чим вважає причини пропуску строку поважними та просив його поновити.

Представник позивача надав заяву про проведення судового засідання 21.04.2025 року за його відсутності.

Відповідач та його представник в судове засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили, про день та час розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином.

Суд, вивчивши матеріали зустрічного позову та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно положень ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Отже, зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів (зокрема, й від первісного). По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред`являється він до первісного позивача. По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише у строк для подання відзиву. По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:

а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись;

в) задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

Як убачається зі змісту зустрічної позовної заяви, ОСОБА_1 просить суд стягнути з Управління соціального захисту населення адміністрації Індустріального району Харківської міської ради на його користь безпідставно невиплачену суму допомоги на проживання переміщеної особи за період з 01.11.2024 року по 31.03.2025 року у розмірі 15000 грн.

В зустрічній позовній заяві не зазначено обґрунтування для об`єднання та взаємопов`язаність вимог по первісному та зустрічному позову.

При цьому, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучати нових учасників процесу.

Як роз`яснено в п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року, що об`єднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову не допускається.

Згідно положень ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Виходячи з предмету первісного та зустрічного позову, враховуючи що ці позови є різними за своєю правовою природою, обраним способом захисту, заявлені в них вимоги є різними як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що зумовлює самостійний предмет їх доказування, суд прийшов до висновку, що спільний розгляд вказаних первісного та зустрічного позовів є недоцільним, а тому суд вбачає визначені законом підстави для повернення зустрічної позовної заяви заявнику.

Щодо поновлення строку для подачі зустрічного позову

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26 грудня 2024 року відкрито провадження у справі за позовом Управління соціального захисту населення адміністрації Індустріального району Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення надміру виплаченої допомоги внаслідок зловживання з боку відповідача, призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та роз`яснено, що відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Судом також встановлено, що 10 лютого 2025 року, представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 ознайомився з матеріалами справи та отримав позовну заяву з доданими до неї документами.

Отже, представник відповідача мав право пред`явити зустрічний позов у строки, передбачені ст. 193 ЦПК України тобто до 25 лютого 2025 року.

Згідно із ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Так, представником відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 , подано до суду зустрічний позов лише 21.04.2025 року з клопотанням про поновлення строку для пред`явлення зустрічного позову, при цьому адвокат Баранов Д.М., який є представником відповідача ОСОБА_1 та має аналогічні права та обов`язки, як і відповідач, не навів підстав з наданням доказів для поновлення строку для подання зустрічного позову.

Таким чином встановлено, що відповідачем та його представником пропущено строк для пред`явлення зустрічного позову, що встановлено ч. 1 ст. 193 ЦПК України, відповідач та його представник не надали доказів, що строк подачі зустрічного позову пропущений з поважних причин.

Згідно ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Суд вважає за необхідне звернути увагу відповідача та його представника на ту обставину, що повернення цієї зустрічної позовної заяви жодним чином не порушує його право на справедливий суд в розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною Законом N475/97-ВР від 17.07.97).

На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 4, 10, 193, 194, 260, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у поновленні строку на подання зустрічного позову та у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення адміністрації Індустріального району Харківської міської ради про відшкодування безпідставно невиплачених грошових коштів.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення адміністрації Індустріального району Харківської міської ради про відшкодування безпідставно невиплачених грошових коштів - повернути заявнику.

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Ухвалу може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: