головуючий у суді І інстанції Петров Д.В.
провадження № 22-ц/824/9136/2025
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
УХВАЛА

22 квітня 2025 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Мостова Г.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Григоренка Андрія Олександровича на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 06 березня 2025 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоповерхового будинку «Данченка 30» про зобов`язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 06 березня 2025 року закрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСББ «Данченка 30» про зобов`язання вчинити певні дії.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Григоренко А.О. подав апеляційну скаргу, у якій просить змінити ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 06 березня 2025 року в частині підстави закриття провадження у справі, а саме: на підставі частини 3 статті 142 ЦПК України.

Разом з апеляційною скаргою апелянтом заявлено клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 06 березня 2025 року, яке мотивовано тим, що він отримує мінімальну пенсію по інвалідності, а тому враховуючи майновий стан та наявність довічної інвалідності просить звільнити його від сплати судового збору.

Згідно з частинами 1, 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За змістом статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення за наявності хоча б однієї з таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або: 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

За змістом статті 8 Закону України «Про судовий збір» підставою для звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної особи. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, на підтвердження зазначених доводів до клопотання про звільнення від сплати судового збору апелянтом було надано:

- копію довідки про доходи за період з 01 січня 2024 року по 28 лютого 2025 року.

Разом з тим, апелянт посилається на те, що є інвалідом та отримує пенсію по інвалідності, однак доказів про це не надає.

Також апеляційний суд звертає увагу на те, що відповідно до змісту позовної заяви ОСОБА_1 зазначає, що він звільнений від сплати судового збору на підставі Закону України «Про судовий збір», однак не вказує підставу звільнення та не долучає доказів на підтвердження цього.

Звільнення, зменшення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком, тому відбувається на розсуд суду в кожному конкретному випадку на підставі поданих стороною доказів та наведених у клопотанні підстав.

Враховуючи наведене, не надано достатніх доказів на підтвердження того, що позивач звільнений від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Відповідно до пункту 9 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної на ухвалу суду поданої фізичною особою, судовий збір становить 0,2 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 3 028 грн.

Таким чином, відповідно до вимог пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України апелянт повинен сплатити збір у розмірі 605 грн 60 коп.

Судовий збір має бути сплачено за реквізитами: ГУК у м.Києві/ Соломян.р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: (МФО) 899998; рахунок отримувача: UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: судовий збір за апеляційною скаргою (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський апеляційний суд.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків, а саме: надання доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги або належні документи, що підтверджують звільнення від такої сплати.

Керуючись статтями 357 ЦПК України, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Григоренка Андрія Олександровича про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Григоренка Андрія Олександровича на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 06 березня 2025 року залишити без руху та встановити строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків.

Не виконання вимог цієї ухвали є підставою для повернення апеляційної скарги особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.І. Мостова