Справа № 202/2747/25
Провадження № 2/202/2678/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

21 квітня 2025 року м. Дніпро

Суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Михальченко А.О., дослідивши позовну заяву Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

24.03.2025 до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська через підсистему «Електронний суд» надійшов супровідний лист до якого додано як додаток в форматі pdf-файлу позовна заява Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

25.03.2025 ухвалою Індустріального районного суду м.Дніпропетровська позовна заява залишена без руху, оскільки, в порушення вимог ч.8 ст.43 ЦПК України та п.26 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, до суду подано через електронний суд лише додатки до позовної заяви, а сама позовна заява створена не за допомогою вбудованого текстового редактора шляхом заповнення відповідної форми документу, а міститься додатком і вона не підписана представником АТ «Акцент-Банк» саме як позовна заява.

Електронний примірник позовної заяви, яка сформована із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форми документа «ПОЗОВНА ЗАЯВА», через систему «Електронний суд» та підписану електронним підписом, не надано.

Таким чином, документ сформований в системі «Електронний суд» не відповідає формі документа «ПОЗОВНА ЗАЯВА», що є порушенням вимог ч.2 ст.175 ЦПК України.

Представнику АТ «Акцент-Банк» було встановлено десятиденний строк на усунення вказаних недоліків та роз`яснена необхідність направити до суду виправлену позовну заяву, яка підписана його підписом (паперова форма), або сформувати та подати через систему «Електронний суд» позовну заяву в новій редакції із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форми такого документу, як передбачено Інструкцією користувача Електронного суду.

31.03.2025, на виконання вимог ухвали суду від 25.03.2025, представник АТ «Акцент-Банк» Шкапенко О.В. через канцелярію суду подав заяву про усунення недоліків, якою подав позовну заяву у паперовій формі, яка не підписана представником позивача, з додатками направлення позову відповідачу. Просив вважати недоліки усунутими.

У зв`язку з тим, що позивач вибрав спосіб подати позовну заяву в письмовій формі, ухвалою суду від 01.04.2025 АТ «Акцент-Банк» продовжено строк на усунення недоліків, надавши позивачу сім днів з дня отримання ухвали, шляхом направлення до суду виправленої позовної заяви, яка підписана підписом представника позивача разом з документом, що підтверджує доплату судового збору в розмірі 605,60 грн, або сформувати та подати через систему «Електронний суд» позовну заяву в новій редакції із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форми такого документу, як передбачено Інструкцією користувача Електронного суду.

Копію ухвали суду позивач та його представник Шкапенко О.В. отримали в електронному кабінеті 02.04.2025, про що свідчать довідки про доставку електронного документу.

Позивач та його представник у встановлений судом термін не виконали вимоги відповідно до ухвали Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 25 березня 2025 року та 01 квітня 2025 року, не усунули недоліки позовної заяви.

Статтею 14 ЦПК України передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до частини п`ятої статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина шоста статті 43 ЦПК України).

Відповідно до підпункту 15.16 пункту 15 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку та вказано про зміну порядку вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5, 15.6, 15.14, 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу XIІI «Перехідні положення» ЦПК України.

Зазначено, що такі дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення) та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Вказані підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи почали офіційно функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Згідно з пунктом 16 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (зі змінами станом на 05.09.2024) процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (пункт 26 вказаного Положення).

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».

Відтак, законодавцем допускається подання юридичною особою нарівні з паперовою формою, зокрема, позовних заяв в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистему «Електронний суд».

Порядок використання підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд», яка функціонує у відкритому середовищі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, визначає Інструкція користувача Електронного суду Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Інструкція), розроблена Адміністратором відкритого середовища Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та розміщена на веб-сторінці технічної підтримки користувачів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи за веб-адресою https://wiki.court.gov.ua.

В зазначеній Інструкції міститься інформація, зокрема, щодо порядку подання первинної заяви до суду крок «Текст заяви» (12.8).

В період з 26.03.2025 по 09.04.2025 АТ «Акцент-Банк» мало можливість відповідно до закону подати позовну заяву:

1) в письмовій формі з відповідною доплатою судового збору;

2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд» шляхом заповнення форми документу «ПОЗОВНА ЗАЯВА», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login.

Однак, станом на 21.04.2025 АТ «Акцент-Банк» вказаними можливостями не скористався, а отже не усунув недоліки позовної заяви на які вказав суд в ухвалі від 25.03.2025 та 01.04.2025.

Таким чином, у встановлений судом строк позовна заява не була сформована за допомогою підсистеми «Електронний суд», а в порушення пункту 26 Положення та Інструкції користувача Електронного кабінету ЄСІТС додана до супровідного листа як додаток, тобто не містять відомостей про її підписання представником позивача електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа та доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на заяву, із використанням підсистеми «Електронний суд», що позбавляє суд можливості встановити дотримання заявниками вимог щодо обов`язкового підписання процесуального документа особою, яка його подає, тобто свідчить про використання позивачем непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду із позовною заявою.

Аналогічні висновки сформував КЦС ВС в ухвалі від 19.02.2025 у справі №359/1538/21, від 11.04.2025 у справі №758/2119/25, від 31.03.2025 у справі №757/12652/23-ц, від 11 листопада 2024 року у справі № 201/3322/24, від 22 жовтня 2024 року у справі № 320/11462/21, від 16 жовтня 2024 року у справі № 320/11462/21, від 09 жовтня 2024 року № 380/29104/23, від 27 вересня 2024 року у справі № 320/11462/21, від 12 липня 2024 року у справах №№ 160/17336/23 420/10945/22, 360/1086/23, 420/1691/24, 520/24528/23, від 27 червня 2024 року у справі № 4823/1488/20 та багатьох інших.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч.5 ст.185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись вимогами ст.ст.185, 258, 260, 261, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повернути Акціонерному товариству «Акцент-Банк».

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

За адресою https://ind.dp.court.gov.ua/ учасники справи можуть отримати інформацію по справі.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суддя склав 21.04.2025.

Суддя АНАСТАСІЯ МИХАЛЬЧЕНКО