Справа № 691/1187/24
Провадження № 2/691/293/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
21 квітня 2025 року Городищенський районний суд Черкаської області
судді Черненка В.О.
за участю секретаря судового засідання Шаповал Т.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Городище цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що 10.08.1996 року він зареєстрував шлюб з відповідачем. Від даного шлюбу неповнолітніх дітей немає. Підставою для розірвання шлюбу є ті обставини, що у них виникли протиріччя та відсутні спільні інтереси з дружиною, несумісність характерів та різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння, побутова невлаштованість та матеріальні труднощі. Вони втратили почуття поваги один до одного. Подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить його інтересам. На даний час шлюб фактично припинив існування та носить формальний характер, подальше життя і збереження шлюбу суперечить його інтересам, у зв`язкуіз чим наполягає на його розірванні. Враховуючи викладене, просив розірвати шлюб з відповідачем, понесені судові витрати залишив за собою.
В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, проте в матеріалах справи міститься заява від представника (Вх № 2154/25-Вх від 09.04.2025 року), у якій вказано, що позовні вимоги підтримують, просять їх задоволити, слухати справу у відсутності позивача та його представника.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
З огляду на вище викладене, за відсутності заперечень позивача, керуючись положеннями ст. 280 ЦПК України, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.
Суд, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які позивач посилалася, як на підставу своїх вимог, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає наступне.
Згідно зі ст.ст. 104, 105 та 110 СК України, однією із підстав припинення шлюбу є його розірвання, яке може відбуватися на підставі рішення суду за позовом одного з подружжя.
Відповідно до положень ст.ст. 111-112 СК України, суд з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, беручи до уваги наявність неповнолітніх дітей, вживши всіх заходів щодо примирення подружжя та встановивши, що їхнє подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з них, - постановляє рішення про розірвання шлюбу.
Оскільки, відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася та не подала свої заперечення щодо предмета спору, тому суд, враховуючи викладене, вважає, що дана сім`я фактично розпалась, шлюб існує лише юридично, суперечить інтересам позивача ОСОБА_1 і його необхідно розірвати.
Згідно ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право, після розірвання шлюбу, надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Від відповідача клопотань щодо зміни прізвища на дошлюбне на надходило, тому суд вважає за необхідне, після розірвання шлюбу, залишити відповідачу прізвище набуте у шлюбі « ОСОБА_3 ».
Питання стягнення судових витрат, суд не вирішує, оскільки позивач просив понесені ним судові витрати залишити за ним. Підстав для стягнення на користь інших осіб немає.
На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 9, 10, 12,13, 17, 18, 76 81, ч. 2 ст. 247, ст.ст. 258, 259, 263-265, 280 ЦПК України, ст. ст. 104, 105, 110-112, 113 Сімейного Кодексу України, суд,
позов задоволити. Шлюб, зареєстрований 10.08.1996 року Городищенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Черкаському районі Черкаської області, актовий запис № 60, між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , розірвати.
Після розірвання шлюбу, відповідачу ОСОБА_2 залишити прізвище набуте у шлюбі « ОСОБА_3 ».
Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, воно може бути оскаржене в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду в 30-ти денний строк, з дня проголошення рішення. У даному разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач може оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду в 30-ти денний строк, з дня проголошення рішення.
Суддя В. О. Черненко