ЄУН №389/4265/24
Провадження 2/389/222/25
У Х В А Л А

22 квітня 2025 року місто Знам`янка

Суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Український В.В., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна обєктом права спільної сумісної власності подруддя та визнання права власності на частинк=у такого майна в порядку його розподілу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями і спорудами за АДРЕСА_1 , а також земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку з кадастровим номером :51:000:0588 площею 0,25 га, розташовану в АДРЕСА_1 , та земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства з кадастровим номером :51:000:0589 площею 0,1833 га за адресою АДРЕСА_1 , окремою приватною власністю ОСОБА_2 .

Представник відповідача по справі адвокат Нефьодов О.О. подав зустрічну позовну заяву, яку просить прийняти до провадження з первісним позовом. Просить визнати спірне майно об`єктом спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_1 просиьть в порядку розподілу спільного сумісного майна подружжя виділити кожному із сторін по частині житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями і спорудами за АДРЕСА_1 ; земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку з кадастровим номером :51:000:0588 площею 0,25 га, розташовану в АДРЕСА_1 ; земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства з кадастровим номером :51:000:0589 площею 0,1833 га за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За нормою частин 1 та 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб, а також документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VІ, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду заяви не майнового характеру, яка подана фізичною особою, дорівнює 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, майнового характеру, яка подана фізичною особою, дорівнює 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2025 року встановлений у розмірі 3028 грн. 00 коп.

Наслідком недотримання зазначених умов є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо цей недолік не буде усунуто у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві.

Відповідно до ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вивчивши матеріали зустрічної позовної заяви встановлено, що ОСОБА_1 не сплачений судовий збір. На врахування майнового стану як доказ звільнення від сплати судового збору представником наданий витяг з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи від 29.01.2025, який підтверджує післяопераційний стан ОСОБА_1 та встановлення їй другої групи інвалідності строком на два роки з 15.11.2024, продовження специфічної терапії відповідно до встановленого діагнозу та ін. Інші докази звільнення від сплати судового збору відсутні. Також при зверненні до суду із зустрічним позовом, представником позивача надано відомості з ГУ ДПС України в Кіровоградській області про нараховані доходи та сплачені податки за період з 2012 попо 2020 роки.

Розмір річного доходу позивача за попередній календарний рік не вказаний та не надано докази на його підтвердження, так як і відсутні докази про витрати позивача на лікування, що виключає можливість суду оцінити та врахувати майновий стан позивача. Таким чином, суд вважає недостатньо доведеними позивачем необхідними доказами причини, за яких можливо звільнити її від сплати судового збору.

Відповідно до ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, враховуючи, зо зустрічна позовна заява подана до суду представником відповідача адвокатом Нефьодовим О.О. електронною поштою, суд вважає роз`яснити наступне.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон № 3200-IX), який був розроблений для запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями, оскільки особи, які за законом зобов`язані зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС, зволікають з виконанням свого обов`язку.

Статтею 14 ЦПК України, зокрема, передбачено, що у судах функціонує Єдина судова Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частинами п`ятою, шостою статті 43 ЦПК України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пунктів 24, 25 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, який затверджено рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення про ЄСІТС) підсистема «Електронний суд» (далі - Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Судом встановлено, що зустрічна позовна заява надіслана представником ОСОБА_1 - адвокатом Нефьодовим О.О. на електронну адресу суду. До заяви додано роздруківку результату перевірки електронного цифрового підпису, проте такий підпис вчинено без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Відповідно до пункту 10 Положення про ЄСІТС адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.

Отже адвокат Нефьодов О.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , міг подати заяву: 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету).

Таким чином, надіславши зустрічну позовну заяву електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд», адвокат Нефьодов О.О. використав спосіб звернення до суду, не передбачений чинним процесуальним законодавством.

За вказаних обставин провадження у справі не може бути відкритим, а тому відповідно до ст.185 ЦПК України дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна обєктом права спільної сумісної власності подруддя та визнання права власності на частинк=у такого майна в порядку його розподілу залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Запропонувати позивачу сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру та надати квитанцію про сплату та представнику позивача звернутися до суду із зустрічними позовом в спосіб, передбачений чинним процесуальним законодавством.

Банківські реквізити для зарахування судового збору до державного бюджету за звернення до Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області:

ОТРИМУВАЧ КОШТІВ: ГУК у Кіров.обл./тг м.Знам`ян/22030101

КОД ОТРИМУВАЧА (код за ЄДРПОУ): 37918230

БАНК ОТРИМУВАЧА: Казначейство України (ЕАП)

КОД БАНКУ ОТРИМУВАЧА (МФО): 899998

РАХУНОК ОТРИМУВАЧА:

UA0011557

КОД класифікації доходів бюджету: 22030101

Роз`яснити заявнику, що у разі невиконання вказаних вимог у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя В.В.Український