Справа №345/1333/25
Провадження № 2/345/804/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.04.2025 м.Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої судді Кулаєць Б.О.,

секретаря судового засідання Мельник І.Я.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Калуш цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позицій сторін:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заяву, в якій просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті вітчима ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 3 (три) місяці.

Свою позовну заяву мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її вітчим ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилася спадщина. Крім неї, право на спадщину має її мама ОСОБА_3 та її брат ОСОБА_2 , проте ними було подано заяви про відмову від частки у спадковому майні, тому ніхто з них на спадкове майно не претендує. Спадкодавець ОСОБА_4 за життя зробив розпорядження щодо майна, належного йому на праві приватної власності, у вигляді заповіту. Бажаючи скористатись своїм правом на спадкування за заповітом, вона звернулася зі заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину в нотаріальну контору, однак їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв?язку з пропуском шестимісячного строку прийняття спадщини. Вона пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки їй не було відомо про наявність заповіту та спадкового майна. Тільки після того, як її матір показала заповіт, вона дізналась, що має право на спадкове майно після смерті свого вітчима. Дані обставини перешкодили їй у шестимісячний строк після відкриття спадщини звернутися в нотаріальну контору зі заявою про прийняття спадщини.

Позивачка подала до суду заяву, згідно з якою розгляд справи просила проводити за її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідачі подали до суду заяви, згідно з якими розгляд справи просять проводити за їх відсутності. Позовні вимоги визнають.

Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі:

ухвалою суду від 27.03.2025 відкрито провадження у справі, призначено відкрите підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження.

04.04.2025 відповідачі подали до суду заяви, згідно з якими розгляд справи просять проводити за їх відсутності. Позовні вимоги визнають.

16.04.2025 позивачка подала до суду заяву, згідно з якою розгляд справи просить проводити за її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю.

Частиною 1 статті 206 ЦПК України встановлено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу (ч. 4 ст. 200 ЦПК України).

Враховуючи, що відповідачі позов визнали, визнання ними позову не суперечить інтересам сторін, тому суд приймає визнання позову відповідачів та приходить до висновку про можливість ухвалення рішення про задоволення позову.

Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, про що складено відповідну довідку.

Таким чином, виходячи з поданих заяв, судом розглядається справа за наявними доказами у відсутності сторін без фіксування звукозаписувальним технічним засобом.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин:

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 10.06.2019 (а.с. 7).

Факт родинних відносин між позивачкою та відповідачкою ОСОБА_3 , яка являється її матір`ю, і померлим ОСОБА_4 , який є чоловіком останньої та вітчимом позивачки, підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 (а.с. 26), повторним свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 від 17.11.2016 (а.с. 17) та свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_4 від 20.07.2005 (а.с. 27).

Відповідно до заповіту від 12.06.2014, який посвідчений приватним нотаріусом Калуського міського нотаріального округу Гаврилюком О.І. та зареєстрований в реєстрі за № 351, ОСОБА_4 заповів в рівних частинах ОСОБА_2 та ОСОБА_1 усе майно, що буде належати йому на день смерті, де б воно не знаходилось, і з чого б не складалось, а також усе те, що буде належати йому на день смерті (а.с. 22).

Згідно з відповіддю начальника управління «ЦНАП» виконавчого комітету Калуської міської ради від 10.08.2021 № 2428/09.3-03 станом на 10.06.2019 за адресою АДРЕСА_1 були зареєстровані ОСОБА_4 та відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_2 (а.с. 8).

Згідно з витягом про реєстрацію у спадковому реєстрі від 12.08.2021 приватним нотаріусом Гаврилюком О.І. було зареєстровано спадкову справу № 68139128 після смерті ОСОБА_4 (а.с. 13).

Відповідач ОСОБА_2 подав приватному нотаріусу Гаврилюку О.І. заяву № 148 від 12.08.2021, згідно з якою він відмовився від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 в користь ОСОБА_1 і не заперечує проти видачі їй свідоцтва про право на спадщину (а.с. 18).

Відповідачка ОСОБА_3 подала приватному нотаріусу Гаврилюку О.І. заяву № 147 від 12.08.2021, згідно з якою вона відмовилася від обов`язкової частки у спадщині після смерті чоловіка ОСОБА_4 (а.с. 6).

Позивачка ОСОБА_1 12.01.2022 звернулася до приватного нотаріуса Гаврилюка О.І. з метою прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , що підтверджується заявою № 2(а.с. 23).

Листом приватного нотаріуса Гаврилюка О.І. від 17.03.2025 № 48/02-14 позивачку повідомлено про те, що вона пропустила шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 5).

Таким чином між сторонами виник спір з приводу поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті вітчима.

Оцінка суду:

дослідивши письмові докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1268 ЦК України спадкоємець за законом чи заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

У відповідності до ст.ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав спільно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шести місяців з час відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Такий позов підлягає задоволенню, якщо позивач надасть докази наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Поважними при цьому слід визнавати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на чинення цих дій.

У постановах від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18) та від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 1 та ч. 5 ст. 81 ЦПК України).

При зверненні позивачки до приватного нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропущенням терміну прийняття спадщини, що підтверджується листом приватного нотаріуса.

Строк подачі заяви про прийняття спадщини позивачкою було пропущено з поважних причин, а саме: необізнаність про наявність складеного на її ім`я заповіту.

За таких обставин, суд, враховуючи визнання позову відповідачами, визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, та надає додатковий строк для подання заяви нотаріусу.

На підставі викладеного ст.ст. 16, 1216, 1268, 1269, 1272, 1296 ЦК України, ст.ст. 2, 13, 80, 81 ЦПК України, керуючись ст.ст. 200, 206, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на три місяці з часу набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Івано-Франківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жителька АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , житель АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Відповідачка: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , жителька АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_7 .

Суддя: