ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1102/25
провадження № 2/753/4122/25
У Х В А Л А

"24" квітня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О. з секретарем судового засідання Лузовою І. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ващенко Віталій Володимирович, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2024 р. ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 (далі також - ОСОБА_2 , спадкодавець).

Позов обґрунтований такими обставинами. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить частина квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Протягом останніх років життя матері позивач постійно проживав з нею, у тому числі і на день відкриття спадщини, хоча був зареєстрований за іншою адресою. У встановлений законом строк позивач не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини, оскільки внаслідок постійних важких хвороб, смерті дружини, введення на території України воєнного стану, активних бойових дій у м. Києві, постійної загрози життю та здоров`ю та загибелі на фронті зятя - чоловіка його єдиної дочки, він не мав можливості своєчасно звернутись до органів нотаріату з відповідною заявою. Позивач вказав, що з 2013 р. перебуває на диспансерному обліку з приводу ВІЛ-інфекції, після смерті матері перебував у тяжкому психоемоційному стані, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його дружина, що стало для нього другим ударом та великим психоемоційним потрясінням, у подальшому захворів на двобічну пневмонію, потім - на коронавірус, наслідки якого тривали більше року, а ІНФОРМАЦІЯ_3 на фронті загинув його зять.

Ухвалою суду від 24.01.2025 відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

03.03.2025 від Київської міської ради надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, які мотивовані тим, що позивачем не обґрунтовано та не доведено наявність поважних причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини з урахуванням того, з моменту відкриття спадщини до дня звернення позивача до нотаріуса пройшло 5 років і 4 місяці.

Протокольною ухвалою суду від 04.03.2025 закрите підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті в судовому засіданні 24.04.2025.

Заслухавши в судовому засіданні позивача та вивчивши матеріали справи, суд встановив підстави для визнання подання ним позову зловживанням процесуальними правами.

Так, відповідно до положень частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За загальними правилами цивільного судочинства учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається (пункт 11 частини третьої статті 2, частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом положень цивільного процесуального закону зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Під зловживанням процесуальними правами слід розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, - що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Частиною другою статті 44 ЦПК України визначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, серед яких умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

З пояснень позивача в судовому засіданні установлено, що до спадкування за законом після смерті матері окрім нього також закликаний його брат ОСОБА_3 .

Аналіз змісту положень статей 1216, 1220-, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України в їх системній сукупності дає підстави для висновку, що належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 03.10.2018 у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18), від 15.01.2020 у справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19), від 20.12.2021 у справі № 502/1603/18 (провадження № 61-10329св21), від 24.05.2023 у справі № 291/559/21 (провадження № 61-4425св23) та інших.

Незважаючи на те, що з матеріалів справи та з пояснень позивача не вбачається факту прийняття спадщини його братом, проте це не означає, що рішення у справі не може вплинути на його права та обов`язки, оскільки від свої частки у спадщині він у встановленому законом порядку не відмовлявся.

За таких обставин ОСОБА_3 мав би бути залучений до участі у справі, однак відомостей про нього ні позовна заява ні додані до неї документи не містять.

Окрім того позивач в судовому засіданні пояснив, що ще у 2020 р. він подавав заяву про прийняття спадщини, яку нотаріус не прийняв з підстав пропущення строку її подання, але про цей факт у позовній заяві також не зазначено.

З огляду на викладене дії ОСОБА_1 по поданню позовної заяви без зазначення у ній усіх відомостей, необхідних для вирішення справи, суд розцінює як зловживання процесуальними правами і на цій підставі залишає позов без розгляду.

Керуючись частиною третьою статті 44, статтями 258, 259, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ващенко Віталій Володимирович, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя:

Ухвала підписана суддею 24.04.2025.