Провадження №2/522/4206/25
УХВАЛА

23 квітня 2025 року м. Одеса

Приморський районний суд міста Одеси у складі головуючої судді Косіциної В.В., розглянувши на підставі наявних матеріалів ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

15 квітня 2025 року до Приморського районного суду м. Одеси від ОСОБА_2 надійшов відзив, у якому заявник, зокрема, просив призначити справу до розгляду в загальному позовному провадженні та призначити підготовче засідання, у яке викликати сторони.

Заява мотивована тим, що відповідач вважає за необхідне залучити до участі у справі ПАТ СК «ІНТЕР ПОЛІС», а також розглянути можливість призначення авто-товарознавчої експертизи.

Суд дослідивши матеріали справи встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 та ч. 4 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цивільним процесуальним Кодексом України, у порядку, зокрема: позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до п.п.1,4 ч.4 ст.19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, а також справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:

1) малозначні справи;

2) що виникають з трудових відносин;

3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У ч. 2 ст.274 ЦПК України вказано, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

У ч.3 ст.274 ЦПК України вказано, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

У ч.4 ст.274 ЦПК України вказано, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Аналізуючи ч.4 ст.274 ЦПК України, будь яка справа, окрім тих, що визначені у ч.4 ст.274 ЦПК України, ціна позову яких не перевищує 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження.

У постанові Верховного Суду від 03 лютого 2021 року у справі № 278/3367/19-ц (провадження № 61-13586св20) зазначено, що: «враховуючи, що положення статті 19 ЦПК України в структурі законодавчого акта розташовані серед Загальних положень процесуального закону, суд має право віднести справу до категорії малозначних на будь-якій стадії її розгляду. При цьому за змістом пункту 1 частини шостої цієї статті справи, зазначені в ньому, є малозначними в силу притаманних їм властивостей, виходячи з ціни пред`явленого позову та його предмета».

КЦС ВС вказав, що суд першої інстанції дотримався наведених норм процесуального права, оскільки в ухвалі про відкриття провадження зробив висновок про те, що при вирішенні питання про визначення порядку розгляду справи суддею враховано предмет позову, який не належить до переліку справ, що підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження (частина четверта статті 274 ЦПК України), враховано характер справи та належність справи до категорії незначної складності, тому дану справу відніс до категорії малозначних справ, яку за правилами статей 19, 274, 279 ЦПК України доцільно розглянути у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення/виклику сторін, роз`яснивши учасникам судового розгляду їх процесуальні права, відповідно до статті 274 ЦПК України. Отже, суд першої інстанції правильно врахував, що зазначений спір не входить до переліку спорів, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження. Подібні висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 10 лютого 2020 року у справі № 705/1279/18, від 24 червня 2021 року у справі № 552/1030/20, від 15 лютого 2023 року у справі № 466/10577/20.

Чинне законодавство не передбачає обов`язку здійснювати розгляд зазначеної категорії справ в порядку загального позовного провадження, а тому, питання про порядок розгляду справи вирішується на розсуд суду під час відкриття провадження у справі.

У постанові Одеського апеляційного суду від 37.06.2024 року у справі № 522/17563/23, суд зазначив про те, що чинне законодавство не містить чіткого поняття «малозначна справа» та вичерпного переліку підстав, за яких суд може визначити справу малозначною, норми ЦПК України, визначають лише рекомендований список ознак малозначності справ за наявності яких суд має право визначити справу малозначною, проте це не є обов`язком суду. Питання щодо віднесення справи до категорії малозначних справ вирішується судом першої інстанції на стадії відкриття провадження у справі.

На думку суду, ціна позову в даній справі не перевищує 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, справа характеризується низьким рівнем складності, незначним обсягом доказів, що потребує дослідження, відсутністю необхідності виклику свідків або проведення експертизи, відсутністю будь якого суспільного інтересу, оскільки рішення по справі зачіпає права та інтереси двох осіб позивача та відповідача, підстави для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження із повідомленням сторін відсутні.

Щодо посилання відповідача на те, що ним буде ініційовано питання про залучення третьої особи та проведення експертизи, то у ч.1 ст.43 ЦПК України вказано, що учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Суд зазначає, що проведення розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін ніяк не впливає на можливість реалізації зазначених прав, а скоріше залежить від волевиявлення учасників справи. Тому, будь-які заперечення щодо предмету спору та докази на підтвердження таких заперечень) сторони можуть висловити та подати у заявах по суті справи. Під час розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, сторони також не позбавлені звертатися до суду із заявою про залучення третіх осіб, про призначення експертизи або надати суду висновок експерта, складений за власним замовлення.

Відповідно до ч. 6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Тому, приймаючи до уваги ціну позову та незначну складність справи, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, враховуючи факт того, що судом не вбачається наявність підстав для здійснення допиту свідків або ж призначати експертизу на момент постановлення ухвали, а кількість доказів у справі незначна, справа не становить значного суспільного інтересу та необхідність її швидкого вирішення, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви.

У відзиві на позовну заяві позивач також просить в порядку статті 93 ЦПК України наступні питання позивачці:

- Де на цей час зберігаються залишки автомобілю MAZDA PREMACY (д/н НОМЕР_1 ), який потрапив у ДТП?

- Чому огляд мотоцикла був проведений 22.11.2024, тобто більш ніж через 3 місяця після ДТП?

- Чи була від Вас пропозиція відповідачу щодо передачі йому залишків а/м MAZDA PREMACY (д/н НОМЕР_1 )?

- Чи оскаржували ви встановлений страховою компанією, від якої отримали компенсацію шкоди, розмір збитків?

- Чи звертались Ви до відповідача за допомогою щодо вирішення якихось питань, пов`язаних з ДТП?

- Ким Вам приходиться особа, що керувала автомобілем MAZDA PREMACY (д/н НОМЕР_1 ), під час потрапляння у ДТП?

- Коли автомобіль MAZDA PREMACY (д/н НОМЕР_1 ) було оглянуто експертом/спеціалістом, залученим з боку страхової компанії?

Відповідно дочастин 1, 2 статті 93 ЦПК України, учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи, що ним подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням.

Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання, а у справі, що розглядається в порядку спрощеного провадження, - до першого судового засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання (частина 3 статті 93 ЦПК України).

Згідно з частиною 4 статті 93 ЦПК України, у заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань.

За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь (частина 7 статті 93 ЦПК України).

Тому, враховуючи те, що відповідачка по справі просить поставити позиваці зазначені вище питання у відзиві, тобто, першій заяві по суті справи, суд вважає за необхідне задовольнити зазначене клопотання.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 12, 13, 19, 43, 83, 93, 127, 178, 191, 197, ч.1 ст.223, 247, ч.2 ст.258, ст.ст. 260, 261, 277 ЦПК України, суд-,

ПОСТАНОВИВ:

Заперечення ОСОБА_2 проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження залишити без задоволення.

Клопотання ОСОБА_2 про необхідність надання відповідей на поставлені питання - задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_1 надати письмові відповіді на наступні питання:

- Де на цей час зберігаються залишки автомобілю MAZDA PREMACY (д/н НОМЕР_1 ), який потрапив у ДТП?

- Чому огляд мотоцикла був проведений 22.11.2024, тобто більш ніж через 3 місяця після ДТП?

- Чи була від Вас пропозиція відповідачу щодо передачі йому залишків а/м MAZDA PREMACY (д/н НОМЕР_1 )?

- Чи оскаржували ви встановлений страховою компанією, від якої отримали компенсацію шкоди, розмір збитків?

- Чи звертались Ви до відповідача за допомогою щодо вирішення якихось питань, пов`язаних з ДТП?

- Ким Вам приходиться особа, що керувала автомобілем MAZDA PREMACY (д/н НОМЕР_1 ), під час потрапляння у ДТП?

- Коли автомобіль MAZDA PREMACY (д/н НОМЕР_1 ) було оглянуто експертом/спеціалістом, залученим з боку страхової компанії?

Відповідь у формі заяви свідка, яка відповідає ст. 93 ЦПК України, направити до суду та іншим учасникам справи не пізніше п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що вона має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання:

1) з підстав, визначених статтями 70, 71 цього Кодексу;

2) якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;

3) якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала остаточна та оскарженню окремо від рішення суду - не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення, ухвалене за результатами розгляду справи.

Суддя Косіцина В.В.