УХВАЛА

3 березня 2025 року

м. Київ

справа № 501/2514/22

провадження № 61-6101ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Сердюка В. В.,

Фаловської І. М., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Білак Наталія Ігорівна, на постанову Одеського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - виконавчий комітет Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області, про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

10 травня 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Білак Н. І., засобамипоштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Одеського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу

(далі - ЦПК) України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Ухвалою Верховного Суду від 10 червня 2024 року вказану касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме для надання доказів поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення та сплати судового збору у розмірі 1 984,80 грн.

Заявнику роз`яснено, що неподання у встановлений судом строк доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.

Копію ухвали Верховного Суду від 10 червня 2024 року представнику

ОСОБА_1 - адвокату Білак Н. І. доставлено до електронного кабінету

15 серпня 2024 року, що підтверджується повідомленням про доставлення електронного листа.

15 серпня 2024 року та 16 січня 2025 року (повторно) копія ухвали Верховного Суду від 10 червня 2024 року направлена рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу ОСОБА_1 , зазначену у касаційній скарзі.

Проте рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення разом з копією зазначеної ухвали Верховного Суду від 10 червня 2024 року повернено до касаційного суду без вручення адресату у зв`язку із закінченням терміну зберігання, тобто з незалежних від суду причин.

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (частина п`ята статті 130 ЦПК України).

Частиною сьомою статті 272 ЦПК України визначено, що, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Тлумачення змісту вказаних норм дає підстави для висновку, що вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху представникові учасника справи вважається врученням ухвали і цій особі.

У наданий судом строк та на час прийняття ухвали будь-яких матеріалів на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження заявник та його представник не надали.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.

Європейський суд з прав людини зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 7 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, № 11681/85, § 35).

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подання скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини від 21 грудня 2010 року у справі Перетяка і Шереметьєв проти України,

№ 17160/06 та № 35548/06, § 34).

Також касаційний суд зауважує, що відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19 (провадження № 11-24апп21), який є обов`язковим для застосування судами, процесуальне законодавство встановлює певний порядок дій суду при виявленні недоліків, зокрема, апеляційної скарги. Як у випадку невиконання вимог статті 296 Кодексу адміністративного судочинства

(далі - КАС) України щодо форми та змісту скарги, так і вимог щодо дотримання строку апеляційного оскарження, зокрема, відсутності відповідного клопотання чи визнання вказаних у ньому підстав неповажними, - апеляційна скарга залишається без руху.

Водночас, неусунення певних недоліків скарги передбачають різні правові наслідки, а саме:

- повернення судом апеляційної інстанції скарги - у разі не усунення недоліків щодо її форми та змісту, визначених у статті 296 КАС України (пункт 1

частини четвертої статті 169 КАС України), при цьому скаржник не позбавлений права знову подати апеляційну скаргу з дотриманням встановлених до неї законом вимог;

- відмова судом апеляційної інстанції у відкритті апеляційного провадження -

у разі неусунення недоліків, пов`язаних із недотриманням вимог щодо строку та ініціюванням перед судом питання про його поновлення, що також є передумовою для відмови в подальшому у відкритті провадження за апеляційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення (пункти 3, 4

частини першої статті 299 КАС України).

На переконання Великої Палати Верховного Суду, до поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, окрім цього, має інші недоліки і такі недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунено, зокрема, не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для поновлення строку, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України.

За таких обставин касаційний суд зобов`язаний відмовити у відкритті касаційного провадження.

Такий правовий висновок Великої Палати Верховного Суду застосовуваний і до наслідків неусунення недоліків касаційної скарги, поданої в порядку цивільного процесуального законодавства.

Оскільки заявник та його представник в межах строку, встановленого ухвалою Верховного Суду від 10 червня 2024 року, не надали доказіввручення постанови суду апеляційної інстанції, а саме цією обставиною обґрунтовано поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, наведене свідчить про неусунення недоліку, пов`язаного з недотриманням вимог щодо строку, і є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтею 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Білак Наталія Ігорівна, на постанову Одеського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - виконавчий комітет Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області, про зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Карпенко

В. В. Сердюк

І. М. Фаловська