СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/1077/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Кравченка Ю.В., за участю секретаря судового засідання Бондарчук М.І., розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буглак-Куцевол Олеся Гурамівна про усунення від права на спадкування,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буглак-Куцевол Олеся Гурамівна про усунення від права на спадкування.

29 жовтня 2024 року суд постановив ухвалу про відкриття провадження у справі, у якій визначив розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, призначив підготовче засідання на 25 листопада 2024 року.

У підготовче засідання, призначене на 25 листопада 2024 року, з`явився представник позивачки, адвокат Домашенко О.О. Інші учасники справи в підготовче засідання не з`явилися, у зв`язку з чим суд відклав підготовче засідання на 17 грудня 2024 року.

У підготовче засідання, призначене на 17 грудня 2024 року, з`явився представник позивачки, адвокат Сапонов О.В. Інші учасники справи в підготовче засідання не з`явилися, у зв`язку з чим суд відклав підготовче засідання на 28 січня 2025 року.

У підготовче засідання, призначене на 28 січня 2025 року, позивачка та її представники не з`явилися, причини неявки не повідомили, про дату, час і місце судового засідання були повідомлені належним чином, заяв про відкладення підготовчого засідання чи про його проведення без їх участі не подали. На підставі заяви третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 , суд відклав підготовче засідання на 12 березня 2025 року.

У підготовче засідання, призначене на 12 березня 2025 року, позивачка та її представники, а також інші учасники справи не з`явилися, причини неявки не повідомили, про дату, час і місце судового засідання були повідомлені належним чином, заяв про відкладення підготовчого засідання чи про його проведення без їх участі не подали. Суд відклав підготовче засідання на 22 квітня 2025 року.

У підготовче засідання, призначене на 22 квітня 2025 року, позивачка та її представники, а також інші учасники справи не з`явилися, причини неявки не повідомили, про дату, час і місце судового засідання були повідомлені належним чином, заяв про відкладення підготовчого засідання чи про його проведення без їх участі не подали.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов таких висновків.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно із ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свободі протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка згідно з частиною першою ст. 9 Конституції України, є частиною національного законодавства України, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований ст.55 Конституції України.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника. Оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід взяти до уваги факти невиконання ними процесуальних обов`язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Суд зауважує, що Європейський суд з прав людини у своїй практиці виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Тобто, обов`язок щодо вжиття заходів для прискорення розгляду справи покладено на позивача як ініціатора спору.

У справі, що розглядається суд п`ять разів призначав підготовче засідання. В останні три підготовчі засідання позивачка та її представники не з`явилися, про причини неявки не повідомили, хоча про дату, час і місце судового засідання були повідомлені належним чином. Заяви про відкладення підготовчого засідання чи про його проведення без їх участі позивачка та її представники не подавали. Заяв про припинення повноважень представників позивачки матеріали справи також не містять.

Предметом позову є вимога про усунення ОСОБА_2 від права на спадкування після ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Підставою позову є умисне перешкоджання спадкодавцю скласти заповіт з боку відповідачки. На підтвердження зазначеної обставини позивачка заявила клопотання про допит свідків, у тому числі самої позивачки.

За таких обставин, суд уважає неможливим подальший розгляд справи за відсутності позивачки чи її представників.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на те, що позивачка в підготовче засідання тричі не з`явилася, про причини неявки не повідомила, хоча про дату, час і місце судового засідання була повідомлена належним чином, і така неявка перешкоджає подальшому розгляду справи, суд залишає позов без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 10, 13, 131, 257, 258, 260, 353-355ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буглак-Куцевол Олеся Гурамівна про усунення від права на спадкування залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці, що особа, позов якої залишено без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Ю.В. Кравченко