ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4312/25 Справа № 203/2229/24 Головуючий у першій інстанції: Подорець О. Б. Суддя-доповідач: Красвітна Т. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2025 року Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого Красвітної Т.П.,

суддів: Городничої В.С., Петешенкової М.Ю.,

за участю секретаря Сахарова Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська у складі судді Подорець О.Б. від 05 лютого 2025 року по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа Центральна адміністрація Дніпровської міської ради, про визначення місця проживання дитини,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 05 лютого 2025 року відмовлено у прийнятті, до спільного розгляду з первісним позовом, зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи Управління-служба у справах дітей Центральної адміністрації Дніпровської міської ради, Служба у справах дітей та сім`єю Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення батьку порядку участі у вихованні малолітньої дитини.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , посилаючись на порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Колегія суддів звертає увагу, що про час та місце слухання даної справи апеляційним судом учасники справи повідомлені належним чином у відповідності до вимог ст. 128-130 ЦПК України.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та вимог заяви, колегія не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваної ухвали, виходячи з наступного.

Встановлено, що у травні 2024 року ОСОБА_3 звернулась до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дитини.

Даний позов обґрунтовано тим, що ОСОБА_3 перебувала у шлюбі з відповідачем ОСОБА_1 , зареєстрованому 11 червня 2016 року Кіровським районним у місті Дніпропетровську відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №205, від якого сторони мають спільну малолітню дитину - дочку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котра постійно проживає разом із матір?ю. Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 розірвано рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 04 липня 2019 року, що набрало законної сили з 05 серпня 2019 року. Прізвище заявниці за вказаним рішенням суду було змінено на дошлюбне « ОСОБА_5 ». Відтак позивачка та відповідач однією сім?єю не проживають, утім питання щодо визначення місця проживання малолітньої дочки не вирішувалось. Між позивачкою ОСОБА_6 та відповідачем ОСОБА_1 відсутня добровільна згода щодо визначення в добровільному порядку місця проживання спільної малолітньої дитини - дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з огляду на що існує правовий спір щодо визначення місця проживання дитини. Разом з тим, дитина має усі необхідні й належні умови проживання разом із матір?ю. В силу свого віку та звичного способу життя малолітня дитина природно має високу емоційну прив?язаність до матері та потребує постійно знаходитися разом із нею. Дочка ОСОБА_7 постійно проживає разом із позивачкою та її родичами у чотирикімнатній квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 124, 4 кв.м. та житловою площею 81, 6 кв.м., де для неї виділено окрему спеціально облаштовану житлову кімнату з усіма необхідними для проживання дитини умовами. Відтак у помешканні створені усі необхідні умови для проживання та виховання дитини. Дитина за місцем проживання із матір?ю навчається у середньому загальноосвітньому навчальному закладі (Комунальний заклад освіти «Навчально-виховний комплекс №148 «Планета щастя» Дніпровської міської ради), розташованому за адресою: м. Дніпро, просп. О. Поля, 42, а також відвідує дитячий спортивний клуб, розташований за адресою: АДРЕСА_2 . Отже, позивачка ОСОБА_8 , ставлячи це перевагою над будь-якими власними інтересами, добросовісно виконує свої батьківські обов?язки, не перешкоджаючи спілкуванню дитини з батьком, повністю піклується про усі найважливіші інтереси дитини, забезпечуючи необхідні умови її проживання і належного виховання та її гармонійний розвиток, а малолітня дитина відтак має сталі соціальні зв?язки за місцем проживання своєї матері. Тому позивачка просила визначити місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з матір`ю ОСОБА_3 (а.с. 1-15 т.1).

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 10 жовтня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , де заінтересована особа Управління-служба у справах дітей Центральної адміністрації Дніпровської міської ради про визначення місця проживання дитини (а.с. 50 т.1).

У грудні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до місцевого суду із зустрічною позовною заяву, яку обґрунтовано тим, що позивач за первісним позовом ОСОБА_3 перебувала у шлюбі з відповідачем ОСОБА_1 , зареєстрованому 11 червня 2016 року Кіровським районним у місті Дніпропетровську відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №205. ОСОБА_3 та ОСОБА_1 від шлюбу мають спільну малолітню дитину дочку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Шлюб між ОСОБА_9 та ОСОБА_1 розірвано рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 04 липня 2019 року, що набрало законної сили з 05 серпня 2019 року. Прізвище заявниці за вказаним рішенням суду було змінено на дошлюбне « ОСОБА_5 ». Питання щодо визначення місця проживання малолітньої дочки не вирішувалось. ОСОБА_3 та ОСОБА_1 однією сім`єю не проживають. Дитина проживає разом із магір`ю. Між сторонами відсутня згода щодо місця проживання дитини та відсутня згода щодо визначення батьку порядку участі у вихованні малолітньої дитини. ОСОБА_1 має постійну роботу, тренера, що підтверджується характеристикою від Української федерації Вейкбордінгу та воднолижного спорту від 02.12.2024. Відповідач (позивач за зустрічним позовом) ОСОБА_1 намагається сумлінно виконувати свої обов?язки, щодо виховування доньки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та хоче приймати участь у особистому спілкуванні з нею, але відповідачка за зустрічним позовом чинить перешкоди побаченням батька з донькою та не дає йому можливості бачитися та спілкуватися з донькою, не дає доньку з ночівлею до батька, не відпускає з батьком до міста Києва на канікули, у зв?язку з чим позивач за зустрічним позовом вимушений звернутися до суду для захисту порушених прав. На даний час ОСОБА_3 дає батьку бачитися із дочкою лише в місті Дніпрі, коли батько приїжджає до дочки в гості, побачити дочку. ОСОБА_10 дає дитину батьку із залишенням на ночівлю і то лише в місті Дніпро, в Київ на декілька днів з батьком дитину не відпускає. Батьками, сторонами у справі - не досягнуто компромісу щодо присутності або відсутності матері при зустрічах із дитиною ОСОБА_4 , при цьому увага обох батьків у житті дитини безумовно є важливим елементом її розвитку в психологічному аспекті. В добровільному порядку сторони не дійшли згоди щодо визначення порядку спілкування батька з дитиною. Тому позивач за зустрічним позовом ОСОБА_1 просив встановити наступний порядок участі ОСОБА_1 у вихованні дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 :

- у виді систематичних побачень кожну першу та третю суботи щомісяця з 10-00 годин суботи до 19-00 годин неділі без присутності матері дитини ОСОБА_3 за місцем проживання, перебування батька з можливістю відвідування культурно-масових, спортивних, розважальних та оздоровчих закладів у м. Дніпрі, а у разі виїзду за межі м. Дніпра за погодженням з матір?ю, з правом зміни часу в день побачень за попередньою домовленістю між батьками з урахуванням інтересів дитини;

- щорічно у день народження дитини ІНФОРМАЦІЯ_3 , впродовж чотирьох годин, після закінчення навчального процесу в шкільному навчальному закладі, у разі, якщо день народження дитини припадатиме на вихідний день впродовж чотирьох годин за домовленість з матір?ю ОСОБА_3 , за згодою дитини;

- щорічний спільний відпочинок дитини з батьком у літній час протягом 30 календарних днів без присутності матері дитини;

- щорічний спільний відпочинок дитини з батьком під час зимових канікул протягом 7 календарних днів без присутності матері дитини;

- щорічний спільний відпочинок дитини з батьком під час весняних канікул протягом 5 календарних днів без присутності матері дитини;

- особистого безперешкодного спілкування за допомогою будь-яких засобів зв?язку: мобільний, мережа Інтернет, програма Skype, Viber та інші засоби зв?язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між дочкою та батьком у часовий проміжок з 10-00 годин до 20-00 години;

- спілкування батька ОСОБА_1 з його малолітньою дитиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , здійснювати за умови задовільного стану здоров?я дитини, не порушуючи при цьому відвідування дитиною закладів освіти, обов?язкового повернення дитини за місцем проживання матері в дитини в обумовлений час та дотримання режиму харчування, відпочинку, правил безпеки, встановлених для дітей даного віку;

- зобов?язати обох батьків попереджати один одного про свої дії щодо дитини та узгоджувати їх з урахуванням режиму дня, стану здоров?я та інтересів дитини;

- зобов?язати ОСОБА_3 у разі настання певних змін, зокрема, щодо зміни місця проживання, навчання, перебування дитини за день до зустрічі з батьком надати йому точну інформацію;

- зобов?язати ОСОБА_3 не перешкоджати ОСОБА_1 спілкуватися з дочкою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та брати участь у її вихованні в порядок та спосіб, визначені рішенням суду.

Зустрічний позов - це позов, який подається відповідачем до позивача у тому самому судовому процесі задля захисту проти первісних позовних вимог.

Метою пред`явлення зустрічного позову є спільний розгляд позовів у інтересах процесуальної економії, а в ряді випадків - уникнення постановлення суперечливих судових рішень.

Спеціальні вимоги щодо змісту зустрічного позову та умов його прийняття до спільного розгляду з первісним позовом визначені частиною другою статті 193 ЦПК України.

За змістом ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, зокрема коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Разом із тим, недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Відповідно до роз`яснень п.15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», об`єднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову - не допускається.

У постанові від 20 березня 2019 року у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду, взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

У постанові Верховного Суду від 27 січня 2021 року у справі №908/1688/20 вказано, що зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Отже, взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів та доцільність їх спільного розгляду може виявлятись у такому:

- повністю чи частково співпадають підстави обох позовів (фактичні обставини), при цьому правові підстави цих позовів можуть бути різними;

- для підтвердження підстав позову сторонами (позивачем за первісним позовом і відповідачем за зустрічним) надані переважно або частково одні ті самі докази;

- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись (при цьому предмети та підстави таких позовів можуть бути не пов`язаними, доцільність розгляду в одному провадженні спрямована на процесуальну економію, уникнення процедури примусового виконання одночасно двох судових рішень);

- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову;

- спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору/спорів між сторонами.

Судом встановлено, що предметом первісного позову є визначення місця проживання дитини з матір`ю.

В той час, предметом позову ОСОБА_1 є визначення батьку порядку участі у вихованні малолітньої дитини.

Виходячи з викладеного, встановивши, що ОСОБА_1 не заявляє вимогу про визнання місця проживання дитини із ним, а лише просить суд визначити порядок участі батька у вихованні дитини; враховуючи, що первісний та зустрічний позови стосуються різних правовідносин, обґрунтовані різними підставами, предмет доказування є різним; встановивши, що, у даному випадку, взаємозалік вимог первісного позову та позову ОСОБА_1 неможливий, - суд першої інстанції дійшов правильного по суті висновку, що об`єднання первісного позову і позову ОСОБА_1 в одне провадження та спільний їх розгляд є недоцільним.

Згідно ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

З огляду на вищевикладене, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Колегія суддів звертає увагу, що ОСОБА_1 не позбавлений можливості звернутись до суду з окремим позовом про визначення порядку участі у вихованні дитини.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 05 лютого 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Вступна та резолютивна частини постанови проголошена 09 квітня 2025 року.

Повний текст постанови складено 21 квітня 2025 року

Головуючий Т.П. Красвітна

Судді В.С. Городнича

М.Ю. Петешенкова