1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/8712/24 2/335/200/2025
17 квітня 2025 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі
головуючого - судді Мінаєва М.М.,
за участю секретаря судового засідання - Бойкинюк Д.П.,
представника позивача - адвоката Надворної О.С.,
представника відповідача - адвоката Кравченко О.В.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні жилим приміщенням і встановлення порядку користування ним, та за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , за участю третьої особи ОСОБА_3 , про припинення права на 1/3 частку у спільному майні,
У липні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 (надалі - відповідач), яким просить зобов`язати відповідачку усунути перешкоди у користуванні 1/3 частиною квартири АДРЕСА_1 шляхом надання доступу до вказаної квартири з виділенням екземпляра ключів, а також встановити порядок користування цією квартирою шляхом виділення позивачу у користування ізольованої житлової кімнати площею 12,34 кв. м, відповідачці інших двох кімнат, та залишення у спільному користуванні кухні, балкону, ванної кімнати, туалету та коридору.
Ухвалою від 31.07.2024 було відкрите провадження у справі, її розгляд визначений в порядку спрощеного позовного провадження, а учасникам справи було надано час для подання письмових заяв по суті спору та доказів на їх обґрунтування.
Ухвалою від 13.09.2024 до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, залучено ОСОБА_3 .
Ухвалою суду від 11.11.2024 прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про зміну позовних вимог, а саме про встановлення такого порядку користування спільною квартирою:
- у користування позивача виділити житлову кімнату площею 17 м.кв., та для забезпечення ізольованості кімнати та дотримання умови користування позивачем належних йому саме 12,34 м. кв., побудувати коштом позивача розмежувальну стіну з окремим вхідним дверним блоком до цієї кімнати, забезпечивши загальну її площу після перебудування 12,34 м. кв.. Розмежування кімнати здійснити без руйнування основних та несучих конструкцій, поділивши цілісну кімнату на два менших приміщення 12,34 м. кв. житлова кімната та 4,66 м. кв. - коридор, без зміни цільового призначення новоствореної житлової кімнати;
- у користуванні відповідача залишити житлові кімнати, площею 9,36 кв.м, та 12,34 м.кв. що буде максимально відповідати в натурі розміру її частки в праві власності на квартиру та забезпечить дотримання прав третьої особи в частині її мешкання в оспорюваній квартирі за договором довічного утримання;
- в загальному користуванні залишити: кухню 6,16 кв.м., ванну кімнату 1,67 м. кв, туалет 0,83, коридор 5,22 м. кв. та новостворений після перебудування коридор площею 4,66 м. кв.
В подальшому, ухвалою від 26.02.2025, вказана цивільна справа була об`єднана в одне провадження з цивільною справою позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , за участю третьої особи ОСОБА_3 , про припинення права на 1/3 частку у спірній квартирі.
Тією ж ухвалою було вирішено питання про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження зі стадії підготовчого судового засідання, учасникам були встановлені строки для подання письмових заяв по суті спору.
15.04.2025 від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання про призначення у справі будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи, на вирішення якої позивач просив винести такі питання:
1) Чи є технічна можливість, відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, виділити в ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами 1/3 частки у квартирі АДРЕСА_1 у користування ОСОБА_1 , з максимальним дотриманням прав сторін у користуванні спірною квартирою?
2) Чи є технічна можливість, відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, визначити порядок користування ОСОБА_1 1/3 частки у квартирі АДРЕСА_1 , та який саме, з максимальним дотриманням прав сторін у користуванні спірною квартирою?
3) Чи є технічна можливість виділити кімнату № 5 житловою площею 16,8 кв.м., та для забезпечення ізольованості кімнати й дотримання умов користування ОСОБА_1 НАЛЕЖНИХ ЙОМУ 12,34 м.кв., побудувати розмежувальну стіну з окремим вхідним дверним блоком до цієї кімнати, без руйнування основних та несучих конструкцій та зі зміною (без змін) комунікацій зазначеної кімнати, що поділить цілісну кімнату №5 на два менших приміщення - 12,34 м. кв. житлова кімната та 4,46 м.кв. - коридор, без зміни цільового призначення новоствореної житлової кімнати.
4) Яка ринкова вартість 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 ?
В обґрунтування клопотання позивач послався на таке.
З початку травня 2024 року до теперішнього часу у Позивача відсутній доступ до своєї частки у спірній квартирі. Разом із зустрічним позовом Відповідач подала акт оцінки квартири, який Позивач вважає неналежним доказом, про що було викладено у відзиві від 18.02.2025, та після чого зажадав замовлення такої ж самої оцінки спірної квартири, т.к. категорично не згоден із зазначеним доказом. Але жодна з установ, які надають подібні послуги, не погодилась здійснити таку оцінку без безпосереднього доступу до спірної квартири, чого Позивач забезпечити не може через зазначені у позовній заяві причини. У позасудовому порядку та пізніше Відповідач відмовляється надати доступ до спірної квартири. Тому зазначений доказ не було можливості подати разом із Відзивом і пізніше.
Таким чином, через те, що Позивач не володіє спеціальними знаннями у галузі оціночної діяльності, із запропонованою вартістю своєї частки спірної квартири він категорично не згоден, добровільного доступу до спірної квартири Відповідач не надає, тому є необхідним призначення оціночно-будівельної експертизи. Якою Позивач спростує неналежний доказ, явно заниженої оцінки вартості спірної квартири, але наполягає на відсутності підстав для задоволення зустрічного позову взагалі.
Крім того, у процесі подання процесуальних документів Відповідач висловлював суперечливу та непослідовну позицію, а саме: спочатку заперечував факт чинення перешкод Позивачу у користуванні належної йому частини квартири та зазначав що може виділити тільки 12 м.кв, а не 18 м.кв., а пізніше, при поданні зустрічного позову, підтверджує, що допуск до квартири не давав, двері на вимогу Позивача не відчиняв, а навпаки викликав з цього питання поліцію. Тому є необхідність остаточного визначення можливість виділення ізольованої кімнати, а за неможливості цього встановлення порядку користування спірною квартирою, у тому числі з можливістю перебудування кімнат. Що можливо здійснити тільки маючи відповідні спеціальні знання, якими Позивач не володіє. Тому є необхідність у призначенні судової будівельно-технічної експертизи. Крім того, слід додатково звернути увагу суду на те, що за результатами проведених судових експертиз, Позивач може бути змушений уточнити позовні вимоги щодо предмету позову, оскільки до проведення експертиз не зможе остаточно самостійно визначитись з ними без порушення прав сторін. Підстави позову залишаться незмінними.
Також позивач просив поновити пропущений процесуальний строк.
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Надворна О.С., вказане клопотання підтримала, пославшись на викладені у ньому доводи.
Представник відповідача ОСОБА_2 , адвокат Кравченко О.В., не заперечувала в цілому щодо доцільності проведення такого експертного дослідження, однак просила відмовити у задоволенні клопотання, оскільки вважала, що позивачем пропущений відповідний процесуальний строк без поважних причин.
Крім того, адвокат Кравченко О.В. заперечувала проти проведення експертизи у Запорізькому науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України, посилаючись на те, що дружина позивача є працівником органів Національної поліції, відповідальним за кадрові питання, і тому є ризик складання необ`єктивного експертного висновку фахівцями експертної установи, що належить до системи МВС України.
Вирішуючи питання по суті заявленого клопотання, суд виходить з такого.
За ч. 1 ст. 82 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до закріпленого у ст. 11 ЦПК України принципу пропорційності, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.
Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
За змістом ч. 1 ст. 189 ЦПК України, одними із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
При цьому достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).
Отже, із сукупності наведених процесуальних норм випливає, що на стадії підготовчого провадження суд не вправі вирішувати питання щодо належності, допустимості та достатності доказів, якими сторони мають намір доводити свою позицію перед судом.
Відтак, суд виходить з того, що сторона у справі має процесуальне право збирати и надавати суду будь-які докази, які вважає за потрібне для доведення своєї позиції, в тому числі шляхом проведення експертних досліджень.
Відповідно до ч. ч. 1, 3-5 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:
1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;
2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Як випливає із змісту обох позовів, що розглядаються в межах цієї справи, спір виник між співвласниками в першу чергу з приводу порядку користування спільним жилим приміщенням трикімнатною квартирою АДРЕСА_1 .
Відповідно до ч. 3 ст. 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
Відтак, визначення того, яка площа спільного житла може бути виділена співвласнику в натурі відповідно до належної йому ідеальної частки у цьому майні, і взагалі чи можливе таке виділення, є істотною обставиною, що може вплинути на законність і обґрунтованість рішення суду по суті спору.
Таким чином, доводи представника позивача про необхідність і доцільність призначення у цій справі судової будівельно-технічної експертизи на предмет визначення технічної можливості вирішення спору у запропонований позивачем спосіб є обґрунтованими.
Так само суд бере до уваги й доводи позивача ОСОБА_1 щодо неможливості оспорити без проведення такої експертизи і заявлену іншою стороною вартість спільної квартири, оскільки позивач не має доступу до її приміщення, що унеможливлює проведення відповідної оцінки в позасудовому порядку.
Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

У зв`язку з цим суд зауважує, що в матеріалах справи відсутні достатні й об`єктивні відомості про обставини, що можуть породити розумні сумніви щодо неупередженості експерта у разі доручення проведення експертизи Запорізькому науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

Також суд відхиляє доводи представника відповідача щодо необхідності відмовити у задоволенні клопотання через пропущення процесуального строку.

Суд виходить з того, що після переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження процесуальні строки у справі, що тривали до цього, перервались і почали спливати з початку.

В ухвалі від 26.02.2025 сторонам був встановлений строк для подання письмових заяв по суті справи і доказів на їх обґрунтування, до яких клопотання про призначення експертизи не належить (ч. 2 ст. 174 ЦПК України).

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України саме у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Крім того, суд бере до уваги доводи позивача та його представника щодо неможливості надати відповідний висновок експерта, складений за замовленням сторони, через неможливість забезпечити доступ експерта до спірного приміщення, оскільки й представник відповідача фактично не заперечувала такого факту.

Відтак, суд не вважає, що позивач пропустив строк для подання клопотання про призначення експертизи.

Правовстановлюючі та технічні документи, що є необхідними для проведення такої експертизи, в копіях наявні в матеріалах справи.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 11, 12, 81, 84, 189, 197, 103-105, 259-261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача, адвоката Надворної О.С., про призначення судової експертизи - задовольнити.

Призначити у справі будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити такі питання:

1) Чи є технічна можливість, відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, виділити в ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами 1/3 частки у квартирі АДРЕСА_1 у користування ОСОБА_1 , з максимальним дотриманням прав сторін у користуванні спірною квартирою?

2) Чи є технічна можливість, відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, визначити порядок користування ОСОБА_1 1/3 частки у квартирі АДРЕСА_1 , та який саме, з максимальним дотриманням прав сторін у користуванні спірною квартирою?

3) Чи є технічна можливість виділити кімнату № 5 житловою площею 16,8 кв.м., та для забезпечення ізольованості кімнати й дотримання умов користування ОСОБА_1 НАЛЕЖНИХ ЙОМУ 12,34 м.кв., побудувати розмежувальну стіну з окремим вхідним дверним блоком до цієї кімнати, без руйнування основних та несучих конструкцій та зі зміною (без змін) комунікацій зазначеної кімнати, що поділить цілісну кімнату №5 на два менших приміщення - 12,34 м. кв. житлова кімната та 4,46 м.кв. - коридор, без зміни цільового призначення новоствореної житлової кімнати.

Призначити у справі оціночно-будівельну експертизу, на вирішення якої поставити таке питання:

Яка ринкова вартість 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 ?

Проведення даних експертиз доручити фахівцям Запорізького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, що знаходиться за адресою: 69068, м. Запоріжжя, вул. Аваліані, 19 А.

Попередити експерта, якому буде доручено проведення експертизи, про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

Направити до експертної установи матеріали цивільної справи № 335/8712/24.

Покласти на ОСОБА_1 обов`язок щодо оплати витрат на проведення експертизи за цією ухвалою.

Покласти на ОСОБА_2 обов`язок допустити експерта до приміщення квартири АДРЕСА_1 для вчинення дій, необхідних для проведення експертизи, призначеної цією ухвалою.

Встановити місячний строк для виконання експертизи, починаючи з дня надходження ухвали до експертної установи.

На підставі п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України провадження у справі зупинити до надходження до суду висновку експерта, складеного на підставі цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення, але може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали

Повний текст ухвали складений 21.04.2025.

Суддя М.М. Мінаєв