Справа № 555/2796/24
Номер провадження 2/555/697/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Березнівський районний суд Рівненської області в складі:
головуючого судді - Мельничук Н. В.
при секретарі Стасюк І. Я.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Березне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку у спільному майні за вимогою інших співвласників, -
ОСОБА_1 звернувся із позовом до ОСОБА_2 про визнання припинення права на частку у спільному майні за вимогою інших співвласників. Позивач в обґрунтування заявлених вимог вказує, що ОСОБА_1 є власником частки житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого 18.09.2024 приватним нотаріусом Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Гайдуком О.А та зареєстрованого в реєстрі за №1806. Право власності також підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 398966881 від 11.10.2024.Власником також є ОСОБА_2 , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №398982108 від 12.10.2024.Вказаний житловий будинок згідно технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок має загальну площу 76.7 кв.м., житлова площа 21,8 кв.м., складається з: А-1-житловий будинок, матеріали стін-дерев`яний брус, а1- 1- прибудова, а2-1- прибудова, а3-1- прибудова, а1-східці, Б-сарай, В-сарай, Г-погріб, Д-погріб, Е-сарай, №1-колодязь.Згідно висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна №408 від 14.11.2024, частка нерухомого майна, якою користується позивач та яка пропонується виділенню, складається з: східці (літ.а1), прибудова до житлового будинку (літ а1-1), приміщення за №1-1 площею 8,9 кв.м., прибудова до житлового будинку (літ.а2-1), приміщення за планом №1-2 площею 9,4 кв.м., будівля житлового будинку (літ А-1) приміщення за планом №1-3 площею 11,0 кв.м., №1-4 площею 10,9, літ.Б сарай, літ.В. погріб, літ.Г погріб.Між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 протягом довгих років й до тепер склався визначений сторонами порядок користування як будинком, господарськими будівлями, так і земельною ділянкою. Житловий будинок фактично поділений, має окремі виходи, що відображено у тому числі у технічному паспорті. Оскільки спірний житловий будинок знаходиться у спільній частковій власності, позивач має намір здійснити виділ в натурі належного йому на праві власності нерухомого майна в окремий самостійний об`єкт нерухомості.
Клопотання, процесуальні дії у справі.
28 листопада 2024 року позовна заява була прийнята до розгляду та відкрите провадження у справі.
Будь-які заяви чи клопотання щодо проведення процесуальних дій, в тому числі забезпечення позову, забезпечення доказів, зупинення і поновлення провадження у справі, учасниками справи не заявлялися.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з"явився- представник позивача, адвокат Шевчук Р.В. подав до суду клопотання, в якому просить справу розглядати без участі позивача та представника, позовні вимоги підтримує.
Відповідач у судове засідання не з`явилася, хоча про час та місце слухання справи повідомлена у встановленому законом порядку. Суд ухвалив розглянути справу за відсутності відповідача у порядку заочного провадження.
ІІІ. Встановлені судом фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
Відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.2 ст.191, ч.3 ст.223 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи, при цьому неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, в т.ч. якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником частки житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого 18.09.2024 приватним нотаріусом Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Гайдуком О.А та зареєстрованого в реєстрі за №1806. Право власності також підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 398966881 від 11.10.2024.
Власником також є ОСОБА_2 , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №398982108 від 12.10.2024.
Вказаний житловий будинок згідно технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок має загальну площу 76.7 кв.м., житлова площа 21,8 кв.м., складається з: А-1-житловий будинок, матеріали стін-дерев`яний брус, а1- 1- прибудова, а2-1- прибудова, а3-1- прибудова, а1-східці, Б-сарай, В-сарай, Г-погріб, Д-погріб, Е-сарай, №1-колодязь.
Згідно висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна №408 від 14.11.2024, частка нерухомого майна, якою користується позивач та яка пропонується виділенню, складається з: східці (літ.а1), прибудова до житлового будинку (літ а1-1), приміщення за №1-1 площею 8,9 кв.м., прибудова до житлового будинку (літ.а2-1), приміщення за планом №1-2 площею 9,4 кв.м., будівля житлового будинку (літ А-1) приміщення за планом №1-3 площею 11,0 кв.м., №1-4 площею 10,9, літ.Б сарай, літ.В. погріб, літ.Г погріб.
Між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 протягом довгих років й до тепер склався визначений сторонами порядок користування як будинком, господарськими будівлями, так і земельною ділянкою.
Оскільки спірний житловий будинок знаходиться у спільній частковій власності, позивач має намір здійснити виділ в натурі належного йому на праві власності нерухомого майна в окремий самостійний об`єкт нерухомості.
Відповідно до статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.
Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.
Згідно статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади.
Відповідно до частини 1 статті 361 ЦК України, співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності.
Згідно ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки майна, що є у спільній частковій власності.
У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває права власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
За статтею 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.
У справі №6-12цс13, а саме в постанові від 03 квітня 2013 року, Верховний Суд України дійшов наступних висновків щодо виділу частки із майна, що є у спільній частковій власності. Виходячи з аналізу змісту норм ст. ст. 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.
Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.
Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.
Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі.
Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо).
Відповідно до статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.
Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов`язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно.
У частинах першій, третій статті 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
У постанові Верховного Суду України від 04 грудня 2013 року у справі № 6-130цс13 зазначено, що "частиною першою статті 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні".
Керуючись ст.ст.1233, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.263-265 ЦПК України, ст.141 ЦПК України, п.1 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір», суд -
Виділити в натурі та визнати за ОСОБА_1 право власності в цілому як на окремий, виділений в натурі об`єкт нерухомого майна, у складі якого знаходяться: житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 40,2 кв.м, в тому числі житловою 10,9 кв.м, який складається з: прибудова до житлового будинку (літ а1-1), приміщення за №1-1 площею 8,9 кв.м., прибудова до житлового будинку (літ.а2-1), приміщення за планом №1-2 площею 9,4 кв.м., будівля житлового будинку (літ А-1) приміщення за планом №1-3 площею 11,0 кв.м., №1-4 площею 10,9 кв.м.; надвірних будівель і споруд: літ.Б сарай, літ.В. погріб, літ.Г погріб
Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 на частину итлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Сторони та інші учасники справи:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_1 .
Відповідач : ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса АДРЕСА_3 РНОКПП НОМЕР_2 .
Суддя: Мельничук Н. В.