Справа № 214/8434/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 року, суддя Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Ковтун Н.Г. розглянувши скаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця Саксаганського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса),-

ВСТАНОВИВ:

10.04.2025 скаржник ОСОБА_1 звернувся до суду із скаргою на бездіяльність державного виконавця державного виконавця Саксаганського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), в якій просив: скасувати постанови від 12.02.2025 про відкриття виконавчого провадження №77159613, постанови від 12.02.2025 про арешт коштів ОСОБА_1 , постанови від 20.02.2025 про арешт майна ОСОБА_1 як протиправні, що ухвалені на підставі підроблених документів наданих представником ТОВ «Житлосервіс-КР» Цопою Людмилою Анатоліївною. Одночасно з поданням скарги просив про звільнення від сплати судового збору.

Крім того в скарзі, ОСОБА_1 наводить мотиви пропущеного ним строку для звернення до суду та просить поновити йому строк для подання скарги.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Заявник ОСОБА_1 заявив клопотання про звільнення його від сплати судового збору, до якого додав інформацію з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про відсутність доходів, що є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Суд, приймаючи до уваги вищевказані обставини, вважає за можливе задовольнити заяву про звільнення скаржника від сплати судового збору у даній справі, та звільнити його від сплати судового збору.

В обґрунтування мотивів пропущеного строку скаржник ОСОБА_1 вказує, що Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області розглядалась справа №214/8434/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги. Враховуючи загальновідомі багаточисельні випадки підроблення документів представником ТОВ «Житлосервіс-Кр» Цопою Л.А. та подання їх до суду, заявник звернувся до державного виконавця Котар В.І. для отримання оригіналів оскаржуваних постанов. 26.03.2025 отримав у виконавця оскаржувані постанови. Враховуючи зміст супровідного листа судді Ковтун Н.Г. у справі №214/8434/23 провадження №6/214/58/25 про отримання документів стосовного виконавчого провадження 77159613 безпосередньо у виконавця, заявник просить поновити строк подання скарги від 09.04.2025. Скаржник вважає, що очікування ним відповіді державного виконавця на його заяву є поважною причиною.

Таким чином, скаржник вважає, що строк звернення зі скаргою на бездіяльність державного виконавця, ним не пропущений, просить про його поновлення.

Перевіривши скаргу на дотримання строків звернення до суду, а також дослідивши викладені у ній обставини та додані до неї письмові документи вважаю, що в задоволенні клопотання про поновлення пропущеного строку для подання скарги до суду слід відмовити, а подану скаргу повернути без розгляду з огляду на таке.

Згідно ст. 447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Положеннями ст. 449 ЦПК України визначено, що скаргу може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи. Пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У постанові Верховного Суду від 18 листопада 2020 року у справі № 439/1493/15-ц (провадження № 61-7804св19) зроблено висновок щодо застосування статті 449 ЦПК України. Такі строки є процесуальними, можуть бути поновлені за наявності поважних для цього причин за заявою заявника, яка подається одночасно із скаргою або викладається в скарзі у вигляді клопотання. При вирішенні питання про поновлення строку на подання скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби суд має виходити з того, що у відповідному законодавстві не міститься перелік таких поважних причин, їх з`ясовують у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи.

При вирішенні питання про те, які підстави можна вважати поважними для поновлення строку звернення до суду з відповідною скаргою, суд має керуватися тим, що вичерпного переліку таких підстав процесуальний закон не містить, вони у кожному конкретному випадку залежать від певних ситуацій. При цьому, судом також має враховуватися прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує справедливий судовий розгляд, а виконання рішення суду є завершальною частиною розгляду цивільної справи.

Якщо скаргу подано з пропуском строку, встановленого законом, та відсутнє клопотання про його поновлення, така скарга суддею одноособово залишається без розгляду при її прийнятті та повертається заявникові. При цьому, заявникові може бути роз`яснено право на повторне звернення до суду на загальних підставах. З`ясування обставин дотримання заявником процесуального строку на звернення до суду зі скаргою на дії чи бездіяльність державного виконавця, наявності клопотання про поновлення зазначеного строку та поважних причин для його поновлення має першочергове значення, оскільки правовим наслідком недотримання встановленого законом строку звернення із скаргою на дії чи бездіяльність державного виконавця, відсутності клопотання про поновлення зазначеного строку та поважності причин для його поновлення, є залишення скарги без розгляду та повернення її заявникові.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Таким чином, суд не бере до уваги твердження скаржника ОСОБА_1 , щодо отримання оскаржуваних постанов 26.03.2025, оскільки, 10.03.2025 останній звернувся до суду з заявою про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню (справа №214/8434/23 провадження №6/214/58/25), надавши копію постанови від 12.02.2025 про відкриття виконавчого провадження; копію постанови від 12.05.2025 про арешт коштів боржника; копію постанови від 20.02.2025 про арешт коштів боржника.

За викладених вище обставин, суд приходить до висновку про те, що наведені скаржником доводи поважності причин пропуску строку не є тими поважними та об`єктивними причинами в контексті вимог закону з огляду на їх недоведеність належними та достатніми доказами. Будь-яких доказів наявності непереборних обставин, які унеможливили подачу скарги у строки, передбачені ст. 449 ЦПК України, скаржником наведено не було.

За таких обставин, зважаючи на те, що скарга подана заявником після закінчення процесуального строку встановленого законом і судом відмовлено у поновленні такого строку з огляду на відсутність поважних причин такого пропуску, суд доходить до переконливого висновку про залишення скарги без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 449 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити заяву ОСОБА_1 про звільнення скаржника від сплати судового збору у даній справі та звільнити його від сплати судового збору при поданні скарги на дії державного виконавця щодо постанови від 12.02.2025 про відкриття виконавчого провадження; постанови від 12.05.2025 про арешт коштів боржника; постанови від 20.02.2025 про арешт коштів боржника.

Відмовити ОСОБА_1 в поновленні строку на подання скарги на постанову від 12.02.2025 про відкриття виконавчого провадження №77159613, постанову від 12.02.2025 про арешт коштів ОСОБА_1 , постанову від 20.02.2025 про арешт майна ОСОБА_1 .

Скаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця Саксаганського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга подається протягом 15 днів, починаючи з наступного за днем складення ухвали суду.

Суддя Н.Г. Ковтун