Провадження № 2/127/2360/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2025 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Воробйов В.В., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , виконавчого куомітету Глинської сільської ради Калинівського району Вінницької області, за участю третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Хмільницького районного нотаріального округу Варламова Олександра Васильовича, про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , виконавчого куомітету Глинської сільської ради Калинівського району Вінницької області, за участю третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Хмільницького районного нотаріального округу Варламова Олександра Васильовича, про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину.

В своїй заяві представник позивача просить вжити заходів забезпечення позову шляхом заборони приватному нотаріусу Хмільницького районного нотаріального округу Варламову Олександру Васильовичу та будь-якому іншому приватному чи державному нотаріусу вчиняти нотаріальні дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_4 за заповітом, складеним секретарем виконавчого комітету Глинської сільської ради Калинівського району Вінницької області Свиридюк Л.І. від 03.05.2017 року та зареєстрованим у реєстрі за №60 до набрання рішенням суду у цій справі законної сили.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи, крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Пунктом 2 частини 1 ст. 150 ЦПК України передбачає, що позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», обсяг позовних вимог має відповідати виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Дослідивши матеріали заяви представника позивача про забезпечення позову та матеріали цивільної справи, суд вважає, що заяву слід задовольнити з таких підстав.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться чи буде знаходитися справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Пленум Верховного Суду України у пункті 4 Постанови «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» №9 від 22 грудня 2006 року роз`яснив, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист якого просив заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

При цьому, забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуальної рівноправності сторін.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Мета забезпечення позову це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , виконавчого куомітету Глинської сільської ради Калинівського району Вінницької області, за участю третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Хмільницького районного нотаріального округу Варламова Олександра Васильовича, про застосування наслідків нікчемності правочину, а саме заповіту, посвідченого 03.05.2017 року секретарем виконавчого комітету Глинської сільської ради Калинівського району Вінницької області Свиридюк Л.І. від імені ОСОБА_4 , шляхом виключення із спадкового реєстру відомостей про реєстрацію вказаного заповіту.

В заяві зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний дядько позивача ОСОБА_4 , який постійно проживав у м. Вінниці та був власником квартири АДРЕСА_1 та садової земельної ділянки з кадастровим номером :02:101:0252, розташованої по АДРЕСА_2 . Після смерті останнього відкрилась спадщина на вказане вище нерухоме майно. Відповідно до заповіту, посвідченого секретарем виконавчого комітету Глинської сільської ради Калинівського району Вінницької області Свиридюк Л.І. 03.05.2017 р., ОСОБА_4 заповів все своє майно ОСОБА_3 ОСОБА_2 про смерть свого дядька дізналася не одразу, оскільки він помер чомусь у селі Глинськ в хаті відповідача, який тривалий час приховував факт його смерті від родичів, як і місце його поховання.

Отже, матеріалами заяви підтверджено, що між сторонами дійсно виник спір з приводу спадкового майна, яке належало рідному дядьку позивача і на яке претендує вона як спадкоємець за законом, та на яке, водночас, претендує відповідач ОСОБА_3 .

Судом встановлено, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову. Даний вид забезпечення позову, який просить застосувати представника позивача, відповідає позовним вимогам, тому суд приходить до висновку про необхідність забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , виконавчого куомітету Глинської сільської ради Калинівського району Вінницької області, за участю третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Хмільницького районного нотаріального округу Варламова Олександра Васильовича, про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину задовольнити.

Забезпечити позов шляхом заборонити приватному нотаріусу Хмільницького районного нотаріального округу (раніше Калинівського районного нотаріального округу) Варламову Олександру Васильовичу та будь-якому іншому приватному чи державному нотаріусу вчиняти нотаріальні дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_4 за заповітом, складеним секретарем виконавчого комітету Глинської сільської ради Калинівського району Вінницької області Свиридюк Л.І. від 03.05.2017 року та зареєстрованим у реєстрі за №60, до набрання рішенням суду у цій справі законної сили.

Строк пред`явлення ухвали до виконання становить три роки.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя: