Провадження №2/369/382/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.04.2025 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Скрипник О.Г. розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Скрипник О.Г. від розгляду цивільної справи № 369/15492/2 1у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної державної адміністрації про визначення місця проживання малолітньої дитини і встановлення порядку і способу спілкування з дитиною, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору- Бучанська районна державна адміністрація Київської області , про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю та встановлення способу участі у вихованні та спілкуванні з донькою батька,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа № 369/15492/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної державної адміністрації про визначення місця проживання малолітньої дитини і встановлення порядку і способу спілкування з дитиною, зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору- Бучанська районна державна адміністрація Київської області , про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю та встановлення способу участі у вихованні та спілкуванні з донькою батька.

Згідно протоколу передачі судової справи, вказані матеріали справи передані на розгляд судді Скрипник О.Г.

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Скрипник О.Г. від участі у вказаній вище справі, оскільки у позивача виникли сумніви в упередженості судді під час розгляду справи, а саме: на думку позивача, суддя безпідставно переносить призначені судові засідання маніпулюючи з причиною цього, що підтверджується відповідями на два адвокатські запити отримані представником позивача адвокатом Шуляк Н.О - 17.04.2025 року.

Суд, вивчивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи та докази, надані в обґрунтування заявлених вимог, приходить до наступного висновку.

Згідно ч.ч.1, 2, 3ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до ч. 7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Так, згідно ч. ч. 1, 2, 4,ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо зокрема він: брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; є інші обставини, що виключають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Положеннями п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до положень п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: "Ніхто не може бути суддею у власній справі". Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони у будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

У рішеннях Європейського суду з прав людини «Білуха проти України» від 09.11.2006, «Газета Україна-Центр проти України» від 15.07.2010р. ЄСПЛ вказував, що наявність безсторонності відповідно до п.1ст.6Конвенціїпрозахист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. При вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться». Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.

Так, усі випадки відкладення судових засідань відбувалися за об`єктивних причин. Причина відкладення, відображена у реєстраційній обліково-статистичній картці АСДС секретарем судових засідань, - є однією із запропонованих вичерпним переліком «причин відкладення» програмним забезпеченням суду.

Таким чином, усі дії головуючого під час розгляду даної справи в повній мірі відповідають завданням та засадам цивільного судочинства, спрямовані на забезпечення захисту прав усіх учасників справи.

Крім того, у відповіді на адвокатський запит адвокату Шуляк Н.О. роз`яснено, що всі докази приєднані та підшиті до матеріалів справи, з якими вона може ознайомитись, відповідно до п. 1 Розділу Х Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом ДСА від 20.08.2019 № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року N 485).

Виходячи із вищевказаного, в рамках дотримання принципу змагальності сторін суд однаковою мірою для кожної сторони сприяє в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України. Метою підготовчого провадження на переконання суду є максимальне забезпечення виконання усіх його завдань перед переходом до судового розгляду справи по суті.

При цьому слід зазначити, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є порушенням права на справедливий суд.

Тому суд дійшов висновку, що доводи позивача ОСОБА_1 є безпідставними, а тому заявлений відвід є необґрунтованим.

Керуючись ст. 33, 36, 37, 39, 40 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Скрипник О.Г. від розгляду цивільної справи за позовом№ 369/15492/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної державної адміністрації про визначення місця проживання малолітньої дитини і встановлення порядку і способу спілкування з дитиною, зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору- Бучанська районна державна адміністрація Київської області , про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю та встановлення способу участі у вихованні та спілкуванні з донькою батька - визнати необґрунтованою.

Заяву про відвід передати на вирішення іншому судді, визначеному в порядку, передбаченому ст.33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Оксана СКРИПНИК