Справа № 278/6863/24 Головуючий у 1-й інст. Полонець С. М.
Категорія 39 Доповідач Григорусь Н. Й.
У Х В А Л А

21 квітня 2025 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого судді Григорусь Н.Й.,

суддів: Коломієць О.С., Талько О.Б.,

вирішуючи відповідно до вимог ст. 359 ЦПК України питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Богунського районного суду міста Житомира від 05 березня 2025 року

у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

Рішенням Богунського районного суду міста Житомира від 05 березня 2025 рокупозов ТОВ «Споживчий центр» до ОСОБА_1 задоволено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням відповідач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яку ухвалою Житомирського апеляційного суду від 24 березня 2025 року залишено без руху з підстав не сплати ним судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у встановленому законом розмірі, надано скаржнику строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

31 квітня 2025 року ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» надіслав клопотання про звільнення його від сплати судового збору на підставі п. 11 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», посилаючись на наявність у нього статусу інваліда третьої групи, що на його думку, є підставою для задоволення клопотання, водночас надавши копію відповідного посвідчення.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовлено, продовжено ОСОБА_1 строк, визначений ухвалою Житомирського апеляційного суду від 24 березня 2025 року, до п`яти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

06 квітня 2025 року ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» надіслав клопотання, в якому, посилаючись на наявність у нього статусу інваліда третьої групи, просив зменшити розміру судового збору за подання апеляційної скарги до 2000 грн або розстрочити його сплату на доступні частини або звільнити його від сплати судового збору частково. Зазначив, що пенсія по інвалідності є його єдиним доходом.

Дослідивши матеріали справи та апеляційної скарги, апеляційний суд доходить висновку, що клопотання ОСОБА_1 про зменшення, розстрочку або звільнення від сплати судового збору до задоволення не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 3 ст. 136 ЦПК України передбачено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами від 25.09.2015 року) роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, для вирішення заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями ст.12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Одночасно, саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору.

Колегія суддів зауважує, що в ухвалі від 08 квітня 2024 року у справі № 990/310/23 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що доказами на підставі яких суд може вирішити питання про зменшення стороні розміру сплати судового збору є: довідка органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік разом із відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків, а також інші документи, що підтверджують майновий стан сторони.

ЄСПЛ також вказав, що, оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

З огляду на наведене, сторона у справі може за певних обставин (дійсної неспроможності сплатити судовий збір, підтвердженої належними доказами) бути звільненим від сплати судового збору або його сплата може бути відстрочена чи розстрочена, розмір судового збору може бути зменшений судом.

Разом з тим, до клопотання заявник додав копію довідки МСЕК про встановлення йому третьої групи інвалідності загального захворювання та копію пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 від 05 грудня 2013 року (вид пенсії: по інвалідності 3 грп. загальне захворювання). Будь яких доказів на підтвердження майнового стану, необхідність яких була йому роз`яснена в ухвалі від 01 квітня 2025 року, ОСОБА_1 не надав.

У зв`язку з вище викладеним, апеляційний суд не знайшов підстав для задоволення клопотання ОСОБА_1 про зменшення, розстрочку або звільнення від сплати судового збору.

Отже, станом на 21 квітня 2025 року недоліки апеляційної скарги, вказані в ухвалі суду про залишення апеляційної скарги без руху від 24 березня 2025 року та в ухвалі про продовження процесуального строку від 01 квітня 2025 року, скаржником не усунуті, апеляційна скарга є такою, що оформлена з порушенням вимог ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України.

За змістом ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо недоліки заяви не усунуто, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на вищенаведене, оскільки недоліки апеляційної скарги не усунуті, апеляційна скарга підлягає поверненню.

При цьому, апеляційний суд зауважує, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду разом із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення, розстрочку та звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Богунського районного суду міста Житомира від 05 березня 2025 рокувважати неподаною та повернути заявнику.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала апеляційну скаргу.

Копію апеляційної скарги, відповідно до вимог ч.8 ст.357 ЦПК України залишити в Житомирському апеляційному суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді