Справа №: 398/2936/23
провадження №: 2/398/118/25
РІШЕННЯ

Іменем України

"21" квітня 2025 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Молонової Ю.В.,

при секретарі судового засідання Борозні Л.М.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрії цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Публічне акціонерне товариство Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення ДТП, -

ВСТАНОВИВ:

15.06.2023 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа ПАТ НАСК «Оранта», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення ДТП.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 22.07.2022 о 18.09 год. ОСОБА_3 в м. Олександрії по вул. Козацький шлях, керуючи автомобілем ВАЗ 21113, державний номерний знак НОМЕР_1 , здійснив виїзд на смугу зустрічного руху та не урахувавши дорожню обстановку, не дотримавшись безпечної дистанції, здійснив зіткнення з припаркованим автомобілем Fiat Doblo, державний номерний знак НОМЕР_2 . Внаслідок ДТП обидва транспортні засоби отримали механічні пошкодження. Постановою Олександірйського міськрайонного суду від 09.08.2022, справа №398/2269/22, ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу. ТОВ «Гарант-Асістанс» складено ремонтну калькуляцію від 06.08.2022 №С78673/22Н, відповідно до якої загальна вартість відновлювального ремонту належного позивачу транспортного засобу становить 156 234,03 грн., сума страхового відшкодування становить 68 862,40 грн. 18.08.2022 НАСК «Оранта» складено страховий акт № ОЦВ-22-11-78673/1, на підставі якого виплачено страхове відшкодування у сумі 68 862,40 грн. (без урахуванням зносу деталей). Таким чином, різницю між вартістю відновлювальних робіт та сумою страхового відшкодування у розмірі 87 371,63 грн. повинен компенсувати відповідач. Крім цього, йому було завдано моральну шкоду у зв`язку з отриманими під час ДТП травмами, у душевних стражданнях, яких він зазнав внаслідок значного пошкодження його майна, а також через протиправну поведінку відповідача, який в грубій формі відмовився від добровільного відшкодування завданих збитків. Зазначив, що внаслідок ДТП він вдарився грудною клітиною об рульове колесо, що зумовило подальше звернення до лікаря та лікування, постійний біль та неможливість повноцінно займатися роботою та городом. Більш того, внаслідок пошкодження його автомобіля змінився звичайний уклад його життя, оскільки він не міг використовувати автомобіль, щоб добратися з дому до роботи, а також в зворотньому напрямку додому, що зменшило час на відпочинок. Також, він вимушений звертатися до суду з метою захисту свої майнових прав, що також додає переживань, у зв`язку з чим просить стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду, яку оцінює в 15 000 грн.

У зв`язку з припиненням повноважень судді Нероди Л.М., згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.09.2024 головуючим обрано суддю Молонову Ю.В.

Ухвалою судді від 22.10.2024 прийнято до свого провадження цивільну справу та в порядку спрощеного позовного провадження призначено судовий розгляд, копія якої була направлена сторонам та відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідач відзив не позовну заяву не надано.

У судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги із зазначених у ньому підстав, позов просив задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги визнав частково, а саме визнає розмір матеріальної шкоди в сумі 26 234,06 грн., моральну шкоду не визнає. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що ліміт відповідальності страхової компанії 130 000 грн., тому вона повинна була сплатити позивачу зазначену суму, а шкоду понад цієї суми в розмірі 26 234,06 грн. відповідач визнає.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без участі їх представника.

Заслухавши учасників справи, дослідивши позовну заяву та письмові докази у справі, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України забезпечується повне фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 належить транспортний засіб Fiat Doblo, державний номерний знак НОМЕР_2 , що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 (а.с.16).

Постановою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 09.08.2022, справа №398/2269/22, ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. Відповідно до копії постанови, 22 липня 2022 року о 18 год 09 хв, ОСОБА_3 в м. Олександрії по вул. Козацький шлях, керуючи автомобілем ВАЗ 21113, державний номерний знак НОМЕР_1 , здійснив виїзд на смугу зустрічного руху та не урахувавши дорожню обстановку, не дотримавшись безпечної дистанції, здійснив зіткнення з припаркованим автомобілем Fiat Doblo, державний номерний знак НОМЕР_2 . Внаслідок ДТП обидва транспортні засоби отримали механічні пошкодження. Своїми діями ОСОБА_3 порушив п. 12.1, п.13.1 Правил дорожнього руху України, тобто вчинив правопорушення, передбачене ст.124 КУпАП (а.с.17-18).

Згідно з копією протоколу огляду транспортного засобу від 27.07.2022, представником СК «Оранта» оглянуто пошкодження транспортного засобу Fiat Doblo, державний номерний знак НОМЕР_2 (а.с.19).

З копії додатку до протоколу (Акту) огляду транспортного засобу від 04.08.2022 вбачається, що представником СК «Оранта» оглянуто пошкодження транспортного засобу Fiat Doblo, державний номерний знак НОМЕР_2 (а.с.20).

Згідно з копією дослідження № ва 2252 ві 2 від 22.07.2022, складеного ТОВ «Гарант-АСІСТАНС», загальна вартість ремонту транспортного засобу Fiat Doblo, державний номерний знак НОМЕР_2 , складає 156234,03 грн. (а.с.21-30).

Відповідно до розрахунку страхового відшкодування від 15.08.2022 та страхового акту № ОЦВ-22-11-78673/1 від 18.08.2022 СК «Оранта», з урахуванням зносу деталей визначено розмір страхового відшкодування ОСОБА_1 у розмірі 68 862,40 грн. (а.с.31-32).

З витягу з реєстру суб`єктів оціночної діяльності вбачається, що ТОВ «Гарант-АСІСТАНС» має сертифікат суб`єкта оціночної діяльності від 04.08.2020 №685/20 (а.с.31-42).

З копії виписки медичної картки ОСОБА_1 вбачається, що останній 23.07.2022 звертався до лікаря з приводу скарг на біль в ділянці ХІІ ребра зліва та набряку, зі слів пацієнта отримав травму в ДТП, було встановлено діагноз: забій грудної клітини зліва та призначено лікування (а.с.44-46).

За положеннями частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно зі статею 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно із частинами першою, другою статті 1187 Цивільного кодексу України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Пунктом 1 частини першої статті 1188 Цивільного кодексу України визначено, що шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою.

Відповідно до пункту 1.12 статті 1 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» дорожньо-транспортна пригода - подія, що сталася під час руху транспортного засобу, внаслідок якої загинули або поранені люди чи завдані матеріальні збитки.

Згідно із пунктом 1.3 статті 1 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» потерпілі - юридичні та фізичні особи, життю, здоров`ю та/або майну яких заподіяна шкода внаслідок дорожньо-транспортної пригоди з використанням транспортного засобу.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (далі Закон № 1961-ІV) обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності здійснюється з метою забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров`ю та/або майну потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та захисту майнових інтересів страхувальників.

Статтею 6 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» встановлено, що страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров`ю та/або майну потерпілого.

Відповідно до пункту 22.1. статті 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.

Шкода, заподіяна в результаті дорожньо-транспортної пригоди майну потерпілого - це шкода, пов`язана з пошкодженням чи фізичним знищенням транспортного засобу (ст. 28 Закону №1961-ІV).

У зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством (ст. 29 Закону №1961-ІV).

Механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ встановлені Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року №142/5/2092 (далі - Методика).

Методика застосовується, в тому числі, для визначення матеріальних збитків, завданих власнику в разі пошкодження КТЗ, і для визначення вартості відновлювального ремонту КТЗ (п. 1.4 Методики).

Відповідно до пунктів 1.6, 8.1 та 8.3 Методики відновлювальний ремонт (або ремонт) - це комплекс операцій щодо відновлення справності або роботоздатності колісного транспортного засобу чи його складника(ів) та відновлення їхніх ресурсів. Ремонт здійснюється методами відновлення; чи заміни складових частин. Для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Вартість матеріального збитку визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників колісного транспортного засобу та величини втрати товарної вартості.

Тому вартість відновлювального ремонту пошкодженого у ДТП транспортного засобу більша за вартість матеріального збитку, а вартість матеріального збитку це та сума, яку за Законом № 1961-IV має сплатити страховик як страхове відшкодування.

За змістом п.2.4. Методики вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості).

За змістом статті 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

Якщо для відновлення попереднього стану речі, яка мала певну зношеність, зокрема автомобіля, було використано нові вузли, деталі, комплектуючі частини, у тому числі іншої модифікації, що випускаються в обмін знятих із виробництва однорідних виробів, особа, відповідальна за шкоду, не має права вимагати врахування зношеності майна або меншої вартості пошкоджених частин попередньої модифікації. Зношеність пошкодженого майна враховується у випадках стягнення на користь потерпілого вартості такого майна (у разі відшкодування збитків).

З урахуванням наведеного, правильним є стягнення із винного водія різниці між вартістю ремонту з урахуванням заміни зношених деталей на нові (без урахування коефіцієнта фізичного зносу) та страховим відшкодуванням, виплаченим страховиком у розмірі вартості відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля з урахуванням зносу деталей, що підлягають заміні, оскільки в цьому випадку у страховика не виник обов`язок з відшкодування такої різниці.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду по справах № 645/3746/16 від 07.02.2019 , № 727/2937/18 від 10.06.2021.

Суд вважає доведеним факт дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася з вини відповідача ОСОБА_3 22.07.2022, оскільки такі обставини підтверджуються постановою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 09.08.2022 та не заперечувались самим відповідачем у судовому засіданні.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Вказана постанова набрали законної сили, а відтак є обов`язковою для суду в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою ( ОСОБА_3 ).

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (частина друга статті 1192 ЦК України), тоді як розмір страхового відшкодування, що підлягає стягненню зі страховика, відповідно до статті 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» виходячи з витрат, пов`язаних з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням фізичного зносу транспортного засобу.

Отже, за змістом наведених норм страховик несе обмежену відповідальність, та відшкодовує оцінену шкоду з урахування коефіцієнта фізичного зносу та франшизи.

Згідно даних розрахунку страхового відшкодування від 15 серпня 2022 року (а.с.31) розмір збитку для розрахунку страхового відшкодування (вартість відновлювального ремонту без врахування зносу деталей, що замінюється) становить 156 234,03 грн, вартість деталей, що замінюється без урахування зносу 124 816,62 грн, вартість деталей, що замінюються з урахуванням зносу 37 444,99 грн, вартість ремонтних робіт 20 640,00 грн, вартість матеріалів, що використовуються для відновлювального ремонту 10 777,41 грн, розмір матеріального збитку (з урахуванням зносу деталей, що замінюються) 68 862,40 грн.

Пунктом 8.3 Методики визначено, що вартість матеріального збитку визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників КТЗ та величини втрати товарної вартості.

При цьому величина втрати товарної вартості це умовна величина зниження ринкової вартості КТЗ, відновленого за нормативними вимогами після пошкодження, порівняно з ринковою вартістю подібного непошкодженого КТЗ (п.1.6 Методики).

Ураховуючи зміст викладеного, втрату товарної вартості можна визначити як зменшення вартості транспортного засобу, зумовлене передчасним погіршенням товарного (зовнішнього) вигляду автомобіля та (або) його експлуатаційних якостей унаслідок зниження міцності чи довговічності окремих деталей, вузлів і агрегатів, з`єднань і захисних властивостей покриттів у зв`язку з ДТП і подальшим ремонтом. Передчасні зміни геометричних параметрів, фізико-хімічних властивостей, конструктивних матеріалів і характеристик інших процесів транспортного засобу, які є наслідком проведення окремих видів ремонтних робіт, призводять до погіршення зовнішнього (товарного) вигляду, функціональних та експлуатаційних характеристик і зниження безвідмовності й довговічності транспортного засобу.

Отже, величина втрати товарної вартості входить до вартості матеріального збитку (реальних збитків).

Крім того системний аналіз пункту 32.7 частини першої статті 32 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», статті 22, абзацу третього пункту 3 частини першої статті 988, статей 1166, 1187, 1194 ЦК України, пунктів 1.6, 8.6, 8.6.1, 8.6.2 Методики дає можливість дійти висновків, що власник пошкодженого внаслідок ДТП транспортного засобу має право на відшкодування у повному обсязі завданої йому майнової шкоди. При цьому, якщо цивільна відповідальність заподіювача шкоди була застрахована, але розміру страхового відшкодування не вистачає для повного відшкодування завданої майнової шкоди, у тому числі й у разі встановлення законодавчих обмежень щодо відшкодування шкоди страховиком, то в такому разі майнова шкода у вигляді втрати товарної вартості транспортного засобу повинна бути відшкодована особою, яка завдала шкоду, в загальному порядку (висновок ВС в постанові від 04 грудня 2019 року по справі №359/2309/17).

Досліджена у судовому засіданні ремонтна калькуляція містить список робіт та їх вартість, список запасних частин та їх вартість, необхідних для відновлювального ремонту автомобіля. А тому, в даному випадку немає необхідності для надання інших письмових доказів щодо проведення ремонту автомобіля і вартості такого ремонту.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 15 жовтня 2020 року по справа № 755/7666/19.

Факт наявності механічних пошкоджень транспортного засобу підтверджується даними протоколу огляду транспортного засобу.

Позивачу в якості страхового відшкодування сплачено 68 862,40 грн. Отже, різниця вартості матеріальної шкоди, завданої позивачу пошкодженням автомобіля внаслідок ДТП, яка сталася з вини відповідача, та вартістю виплаченого відшкодування становить 87 371,63 грн (156 234,03 грн 68 862,40 грн).

З огляду на встановлені обставини наявні правові підстави для стягнення з відповідача різниці між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою.

Вказаний висновок суду повністю узгоджується із висновком, викладеним у постанові Верховного Суду у справі № 497/470/2021 від 09 листопада 2022 року.

Щодо вимоги про відшкодування моральної шкоди суд зазначає наступне.

Згідно із частиною першою статті 1167 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до частини першої, другої статті 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Згідно із частинами третьою, четвертою статті 23 Цивільного кодексу України якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 15 грудня 2020 року в справі № 752/17832/14-ц вказала, що моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливості реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. Розмір моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами розумності, справедливості та співмірності.

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків, коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року).

Також, Європейський суд з прав людини в пункті 37 рішення у справі «Недайборщ проти Російської Федерації» зазначив, що заявнику не може бути пред`явлено вимогу про надання будь-якого підтвердження моральної шкоди, яку він поніс, що означає, що при наявності встановленого факту порушення прав заявника моральна шкода наявна та констатується судом.

Суд враховує те, що в результаті зазначеної дорожньо-транспортної пригоди, позивачу завдана моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях, яких позивач зазнав у зв`язку з отриманими тілесними ушкодженями, із пошкодженням його автомобіля, який є единим джерелом пересування, необхідністю проведення ремонту, необхідністю захисту своїх прав в судовому порядку, що призвело до вимушених змін звичаного ритму життя.

Позивачем визначено відшкодування моральної шкоди в розмірі 15 000 грн., разом з тим, з огляду на встановлені обставини справи, приймаючи до уваги принципи, які повинні враховуватись при стягненні моральної шкоди, а також те, що розмір відшкодування має бути адекватним нанесеній шкоді, при цьому, відшкодування моральної шкоди не може бути засобом отримання доходу, суд приходить до висновку, що розмір моральної шкоди, який просить стягнути позивач, є завищеним і таким, що не узгоджується з нормами цивільного законодавства.

Отже, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, з урахуванням встановлених судом обставин справи та характеру спірних правовідносин, суд приходить до висновку про наявність підстав для зменшення заявленого розміру моральної шкоди до 5 000 гривень, що є достатнім та співмірним із тривалістю порушень прав позивача та характером завданої йому з боку відповідача немайнової шкоди, що буде відповідною, достатньою та справедливою грошовою компенсацією за отриману ним моральної шкоди.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір, пропорційно до задоволених вимог в розмірі 969,07 грн. (90,23% від 1074 грн.).

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-82, 137, 141, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Публічне акціонерне товариство Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення ДТП задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_2 ) 87 371 (вісімдесят сім тисяч триста сімдесят одна) гривень 63 коп. у відшкодування матеріальної шкоди та 5 000 (п`ять тисяч) гривень у відшкодування моральної шкоди.

В решті позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_2 ) витрати по сплаті судового збору в розмірі 969 (дев`ятсот шістдесят дев`ять) гривень 07 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Суддя Ю.В. Молонова