головуючий у суді І інстанції Бебешко М. М.
провадження № 22-ц/824/662/2025
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

15 квітня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Державний Ощадний банк України» на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24 січня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний Ощадний Банк України», про захист прав споживачів, скасування заборгованості, повернення безпідставно списаних коштів з карткового рахунку, -

в с т а н о в и в :

У листопаді 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до АТ «Державний Ощадний Банк України» в якому просить:

1) зобов`язати AT «Державний Ощадний Банк України» скасувати заборгованість у сумі 40 000 грн по кредитному рахунку № НОМЕР_1 ;

2) стягнути з AT «Державний Ощадний Банк України» неправомірно стягнуті кошти у сумі 4 749 грн 91 коп. та повернути їх на її кредитний рахунок № НОМЕР_1 .

Позов обґрунтовано тим, що 20 лютого 2020 року між нею та AT «Державний Ощадний Банк України» підписано заяву про приєднання № 69785211/100419 та відкрито поточний рахунок за тарифним пакетом «зарплатний» - № НОМЕР_2 та поточний рахунок за тарифним пакетом «мій комфорт» № НОМЕР_1 (кредитний). При відкритті кредитного рахунку встановлено кредитний ліміт у сумі 5 000 грн. 22 березня 2023 року без її згоди та відома збільшено кредитний ліміт та нараховано на кредитний рахунок 40 000 грн.

25 травня 2023 року з її кредитного рахунку в ТВБВ № 10026/0877 філії - Головного управління по м. Києву та Київській області (м. Біла Церква, бульвар М. Грушевського, 40) невідомими особами знято кошти у сумі 41 186 грн. У цей час вона знаходилася за основним місцем роботи та ані банківську картку, ані пін-код до неї іншим особам не передавала та ніколи не повідомляла.

Позивач відразу написала заяву до Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, на підставі якої відкрито кримінального провадження за номером 0002609.

Не дивлячись на порушення кримінального провадження, банк продовжує стягувати з неї кошти, які вона не отримувала, блокує її рахунки. Протягом травня-вересня 2023 року із зарплатного рахунку постійно знімалися грошові кошти у невеликих розмірах.

Вважає, що такі дії банку є незаконними. Заробітна плата є єдиним доходом і джерелом існування. Відповідно до діючого законодавства, стягнення на заробітну плату можуть накладатися тільки за відповідними рішеннями правоохоронних органів, тільки за рішенням суду.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24 січня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Зобов`язано АТ «Державний Ощадний банк України» скасувати заборгованість у сумі 40 000 грн по кредитному рахунку № НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_1 .

Стягнуто з АТ «Державний Ощадний банк України» неправомірно стягнуті кошти у сумі 267 грн 71 коп. та вирішено повернути їх на кредитний рахунок ОСОБА_1 № НОМЕР_1 .

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з АТ «Державний Ощадний банк України» на користь держави судовий збір у розмірі 966 грн 06 коп.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що АТ КБ «Ощадбанк» суду не надано доказів, які б підтверджували, що користувач ОСОБА_1 своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню її картки, ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Крім того, одразу після виявлення факту незаконного списання коштів з її рахунку, позивач невідкладно повідомила про це відповідача.

Згідно з наданою позивачем випискою по рахунку НОМЕР_3 з рахунку позивача проведено договірне списання з рахунку для погашення грошових зобов`язань перед банком 28 вересня 2023 року на суму 177 грн 62 грн. та 04 жовтня 2023 року на суму 90 грн 09 коп. Доказів на підтвердження договірного списання з рахунку для погашення грошових зобов`язань на суму 4 749 грн 91 коп. не надано.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник АТ «Державний Ощадний банк України» - Вовчук М.В. подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24 січня 2024 року в частині задоволених позовних вимог та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд, ухвалюючи оскаржуване рішення, виходив з того, що належним доказом невчинення ОСОБА_1 спірних операцій є те, що вона звернулася до правоохоронних органів.

Вказує, що судом першої інстанції залишено поза увагою, що позовна заява та додатки до неї не містять інформації що позивач зверталася до мобільного оператора з метою з`ясування можливої заміни/видачі дублікату сім-карти з абонентським номером свого мобільного телефону (фінансовий номер телефону позивача). Позовна заява також не містить відомостей про блокування сім карти до чи після проведення спірних транзакцій.

Крім того, позивачем не надано суду підтвердження результатів розгляду її звернення до правоохоронних органів, відомостей щодо встановлення або відсутності факту злочину, осіб, причетних до зловмисного діяння та ін.

Наявність кримінального провадження, у силу презумпції невинуватості, не може свідчити про вчинення злочину відносно позивача до ухвалення вироку, яким такі обставини можуть бути встановлені, а також не може бути підставою для звільнення його від обов`язку належного виконання зобов`язання та виконання умов та правил надання банківських послуг відповідача у випадку настання певних обставин, передбачених ними.

Вважає, що для повного та всебічного з`ясування дійсних обставин справи необхідно звернутись до відповідних підрозділів правоохоронних органів для отримання інформації по зверненню позивача щодо результатів проведеної роботи.

Не приймаючи до уваги твердження банку про компроментацію клієнтом своїх даних, суд не надав належної оцінки наступним доводам відповідача:

25 травня 2023 року операції з переказу коштів здійснено у системі «Ощад 24/7» у новому мобільному додатку. Операції підтверджено біометричними даними (Face ID / Touch ID) або ж кодом доступу, який встановлюється на етапі авторизації в мобільному додатку.

Для реєстрації і встановлення нового мобільного додатку були використані реквізити ПК та ПІН-код до неї, які відомі тільки клієнту, а також одноразові OTP-паролі, які надаються клієнту в автоматичному режимі на фінансовий номер мобільного телефону.

При цьому, фінансовий номер телефону НОМЕР_4 , що було встановлено при відкритті рахунків ОСОБА_1 не змінювався.

Кредитна заборгованість, яка виникла внаслідок операцій, що були проведені 25 травня 2023 року була погашена після звернення клієнта до банку із заявою про реструктуризацію кредитної заборгованості, за рахунок коштів, отриманих клієнтом згідно із заявою на приєднання від 30 травня 2023 року.

Станом на теперішній час рахунок ОСОБА_1 № НОМЕР_1 по якому суд скасував заборгованість у сумі 40 000 грн є закритим, і за ним неможливо здійснювати будь-які операції.

25 травня 2023 року о 12:07 год. ОСОБА_1 зателефонувала зі свого фінансового номера телефону НОМЕР_4 до контакт-центру відповідача та повідомила про отримання вхідного дзвінка від третьої особи, яка представилися співробітником Ощадбанку. Клієнт повідомила, що третій особі розголосила останні 4 цифри номеру своєї НОМЕР_5 (КР № НОМЕР_12).

Оператор контакт-центру одразу запропонував терміново заблокувати платіжну картку, на що клієнт погодився. Було здійснено блокування НОМЕР_5 ( НОМЕР_6 ), НОМЕР_7 (КР № НОМЕР_1), з причини підозри на шахрайство, заблоковано та закрито обліковий запис в Ощад 24/7.

Було зафіксовано інформацію про відмову від операцій за 25 травня 2023 року, які здійснено за № НОМЕР_8 (КР № НОМЕР_13). Оператор рекомендував клієнту у найкоротші терміни звернутися до поліції або до кіберполіції для написання відповідної заяви та з копією заяви з поліції звертатись до відділення Банку.

З метою обґрунтування позиції банку, відповідач вважає за необхідне заявити клопотання про долучення до матеріалів справи аудіофайлу із записом розмови позивача з контакт центром відповідача, оскільки в даній розмові позивач прямо вказує, що нею було допущено розголошення її персональних даних третім особам.

Банк мав намір надати цей диск у судовому засідання при розгляді справи у випадку заперечень ОСОБА_1 , що нею було розголошено персональні дані.

Відповідач подав до суду заяву із запереченнями проти розгляду цивільної справи № 357/13917/23 у порядку спрощеного позовного провадження, за результатами розгляду такої заяви судом постановлено ухвалу від 11 грудня 2023 року про відмову у задоволенні клопотання.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15 січня 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивачем не надано доказів на підтвердження вжиття заходів щодо відвернення наслідків та своєчасного повідомлення відповідача про шахрайські дії.

Вирішуючи клопотання відповідача про долучення до матеріалів справи аудіофайлу із записом розмови позивача з контакт центром відповідача, апеляційний суд враховує таке.

Згідно з частиною 8 статті 83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Системний аналіз змісту пункту 6 частини 2 статті 356, частин 1-3 статті 367 ЦПК України вказує на те, що апеляційний суд може встановлювати нові обставини, якщо їх наявність підтверджується новими доказами, що мають значення для справи (з урахуванням положень про належність і допустимість доказів), які особа не мала можливості подати до суду першої інстанції з поважних причин, доведених нею. У разі подання для дослідження нових доказів, які з поважних причин не були подані до суду першої інстанції, інші особи, які беруть участь у справі, мають право висловити свою думку щодо цих доказів як у запереченні на апеляційну скаргу, так і в засіданні суду апеляційної інстанції.

Відповідно до статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 3 статті 83 ЦПК України визначено, що відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що така розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідачем отримано копію ухвали суду першої інстанції про відкриття провадження у справі, в якій йому роз`яснено його процесуальні права та визначено строк для подачі відзиву на позов та доказів (а.с. 40).

Відповідач скористався своїм правом та подав до суду першої інстанції відзив на позовну заяву, що якої додав докази, а саме: копію витягу з Way4, програмний комплекс «DB Manager»; копії заяв про приєднання № 69785211/100419 від 25 лютого 2020 року та 30 травня 2023 року; копію заяви про реструктуризацію; копію висновку-рішення погодження надання кредиту.

У своєму клопотанні про долучення нового доказу апеляційним судом представник АТ «Державний Ощадний банк України» посилається на те, що банк мав намір надати цей диск у судовому засідання при розгляді справи у випадку заперечень ОСОБА_1 , що нею було розголошено персональні дані.

Однак відповідачем не обґрунтовано яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи перешкодив йому подати до суду доказ - диск з аудіо файлом, тим більше, що разом із відзивом на позов відповідачем подано певні докази.

З матеріалів справи не вбачається, що відповідач письмово повідомляв суд першої інстанції про те, що диск з аудіо файлом розмови позивача з контакт центром не міг бути поданий до суду у визначений строк.

На підставі викладеного, враховуючи, що відповідачем не надано доказів неможливості подання такого доказу до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього, апеляційним судом поданий доказ не приймається та підлягає залишенню без розгляду, як поданий після закінчення процесуальних строків.

Крім того, апеляційний суд зауважує, що до відзиву на позов відповідачем долучалася відповідь контакт-центру АТ «Державний Ощадний банк України», у якій зазначено зміст розмови під час телефонного дзвінку з ОСОБА_1 25 травня 2023 року, позивачем не заперечується зміст розмови, зазначеної у такій відповіді, тому апеляційний суд не вбачає виключне доказове значення аудіофайлу розмови у цій справі.

Також представник АТ «Державний Ощадний банк України» - Вовчук М.В. подав клопотання про розгляд апеляційної скарги у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Клопотання обґрунтоване тим, що позовні вимоги та заперечення відповідача є протилежними. Зважаючи на предмет позову, значення справи для сторін, обсяг і характер доказів у справі, категорію та складність, подання банком нових доказів разом із позовною заявою, можливого призначення експертизи у подальшому, представник відповідача вважає, що справу необхідно розглядати з викликом сторін.

Вирішуючи указане клопотання, апеляційний суд враховує таке.

Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників (ухвала Великої Палати Верховного Суду у справі № 668/13907/13-ц)

Враховуючи викладене, зважаючи на обставин справи, предмет спору, та те, що ціна позову становить 44 749 грн 91 коп. та не перевищує тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, категорія справи не підпадає під процесуальну заборону, передбачену частиною 4 статті 274 ЦПК України, апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи з повідомленням учасників справи.

Позивач у визначений ухвалою суду строк не скористалася процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу, заперечень щодо змісту та вимог апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції не направила.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення суду першої інстанції відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Вивчивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про таке.

З матеріалів справи вбачається, що 25 лютого 2020 року між ОСОБА_1 та АТ «Ощадбанк» укладено заяву № 69785211/100419 про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) (а.с. 9).

Згідно з пунктом 3.6.1 заяви про приєднання клієнту відкривається поточний рахунок № НОМЕР_2 в гривнях України на умовах тарифного пакету «Зарплатний». Тарифів за користування платіжною карткою, розмішених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ банку.

25 лютого 2020 року ОСОБА_1 підписала заяву про приєднання № 69785211/100419 до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) (а.с. 10-11).

Пунктом 3.6.1 визначено, що клієнту відкрито поточний рахунок № НОМЕР_9 в гривня України на мовах тарифного пакету - Комфорт.

Згідно з пунктом 15 заяви клієнт підтверджує та усвідомлює, що банк має право відповідно до умов договору зменшувати або збільшувати йому розмір ліміту кредитування, в тому числі в односторонньому порядку, здійснювати перерозподіл ліміту кредитування між різними кредитними послугами, на умовах передбачених договором.

25 травня 2023 року згідно з випискою за картковим рахунком № НОМЕР_1 25 травня 2023 року о 11:54 год. здійснено переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING на суму 20 205 грн з урахуванням комісії; 25 травня 2023 року о 11:55 год. з рахунку здійснено переказ коштів через UKR KYIV MOBILE BANKING на суму 18 185 грн з урахуванням комісії; 25 травня 2023 року о 11:59 год. з рахунку здійснено переказ коштів через UKR KYIV MOBILE BANKING на суму 2 0250 грн. з урахуванням комісії; 25 травня 2023 року о 11:59 год. з рахунку здійснено переказ коштів через UKR KYIV MOBILE BANKING на суму 1 202 грн 86 коп. з урахуванням комісії (а. с. 19).

З роздруківки вбачається, що вхід до системи дистанційного банківського обслуговування та операції з переказу коштів 25 травня 2023 року здійснено коректно (а.с. 74).

26 травня 2023 року за заявою ОСОБА_1 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за обставинами, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 190 КК України, номер кримінального провадження 0002609 (а.с. 18).

26 травня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до АТ «Державний Ощадний Банк України» та Національного банку України з повідомленням про те, що 25 травня 2023 року з її кредитного рахунку в ТВБВ №10026/0877 філії головного управління по м. Києву та Київській області (м. Біла Церква, бульвар М.Грушевського, 40) невідомими особами знято кошти у сумі 41 186 грн. Зазначила, що вона звернулась до Білоцерківського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Київській області за даним фактом, номер кримінального провадження 0002609 (а.с. 12, 14).

30 травня 2023 року ОСОБА_1 підписала заяву про приєднання № 69785211/100419 до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (а.с. 78-84).

Шляхом підписання цієї заяви про приєднання до договору ДКБО, клієнт беззастережно приєднується до договору в редакції, яка на день підписання цієї заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oschadbank.ua та укладає з Ббанком договір складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку, договору банківського вкладу. Кредитного договору, умови надання інших послуг та підтверджує своє ознайомлення з умовами договору (пункт 3.1 заяви).

Сторони погодили, що ця заява є двостороннім правочином Клієнта і Банку, невід`ємною частиною договору і містить індивідуальну частину договору в розумінні Закону України «Про фінансові послуги на державне регулювання ринків фінансових послуг» щодо послуг (фінансових операцій) зазначених в ній Заяві про приєднання (пункт 3.2 заяви).

Відповідно до умов договору банк відкриває на ім`я клієнта поточний рахунок операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу (далі - Картка) за дебетово-кредитною схемою (пункт 3.3 заяви). Банк, на підставі наданих клієнтом, відповідно до вимог чинного законодавства України документів, відкриває клієнту картковий рахунок за тарифним пакетом «MORE» (пункт 3.6 заяви).

Клієнту відкривається поточний рахунок № НОМЕР_3 в гривнях України на умовах тарифного пакету «MORE». Тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ банку (пункт 3.6.1 заяви).

Банк відкриває рахунок № НОМЕР_10 в гривнах України, код Банку 322669 та надає клієнту платіжну картку тину МС DEBIT WORLD РР (МОРЕ Тіффані) та ПІП конверт до неї (в разі наявності). (пункт 3.6.2 заяви).

Наступним абзацом сторони погодили, що шляхом підписання цієї заяви про приєднання. Клієнт надав згоду Банку на спрямування грошових коштів отриманих в кредит за Банківським продуктом «Моя Кредитка» в рахунок повного погашення наявних використаних лімітів кредитів, встановлених на умовах інших банківських продуктів на його поточних рахунках, відкритих в Банку, операції за якими здійснюються з використанням платіжних карток.

20 червня 2023 року листом АТ «Ощадбанк» повідомив позивача про те, що проведені 25 травня 2023 року операції на суму 41 617 грн 86 коп. по картковому рахунку НОМЕР_11 здійснена за результатами успішного входу до Системи дистанційного банківського обслуговування (система ДБО). Процес підключення до системи ДБО потребує обов`язкової ідентифікації клієнта, яка здійснюється в першу чергу за допомогою Логіну та Паролю для входу в систему, які клієнт самостійно встановлює на відповідному захищеному ресурсі. Здійснення будь-якої фінансової транзакції в системі ДБО, можливе з обов`язковим введенням одноразового цифрового паролю, який відправляється на вказаний клієнтом фінансовий номер мобільного телефону. Відповідно до пп. 17.3.8 ДКБО Банк не несе відповідальність за наслідки операцій в системі ДБО, здійснених з використанням облікового запису клієнта. Відповідальність за такі операції несе особисто клієнт, а не банк (а. с. 13).

26 червня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до АТ «Ощадбанк» із заявою про реструктуризацію простроченої кредитної заборгованості шляхом рефінансування заборгованості на умовах БП «Моя кредитка» встановлення кредиту (відновлювальної кредитної лінії) за БП «Моя кредитка» на умовах тарифного пакету «MORE» з одночасним погашенням діючої заборгованості (в т.ч. простроченої по основному боргу /процентам/комісії за обслуговування кредиту) в повному обсязі. За результатом здійснення реструктуризації шляхом капіталізації простроченої заборгованості розмір кредиту (кредитного ліміту) становить 48 100 грн (а.с. 85).

Висновком-рішенням АТ «Ощадбанк» від 26 червня 2023 року погоджено надання (встановлення) кредиту/зміну умов кредитування/реструктуризацію заборгованості № АА/260623, згідно з яким ОСОБА_1 за картковим рахунком № НОМЕР_3 встановлено кредитний ліміт у розмірі 48 100 грн з розміром процентної ставки 46,800 % річних згідно з умовами ДКБО (а.с. 86).

28 вересня 2023 року відповідно до виписки за картковим рахунком № НОМЕР_3 28 вересня 2023 року о 00:00 год. відбулося договірне списання для погашення грошових зобов`язань перед банком на суму 177 грн 62 коп.; 01 жовтня 2023 року о 00:00 год. відбулось нарахування відсотків за користування КЛ - 1 652 грн 98 коп.; 04 жовтня 2023 року о 00:00 год. відбулось договірне списання з рахунку для погашення грошових зобов`язань перед банком на суму 90 грн 09 коп. (а.с. 20).

У відповідь на електронне повідомлення №?ЕЛ-72993/55/5.1-07/2023 від 16 листопада 2023 року надано інформацію в межах компетенції контакт центру про те, що клієнт ОСОБА_1 зателефонувала до контакт-центу 25 травня 2023 року о 12:07 год. зі свого фінансового номера телефону НОМЕР_4 щодо отримання вхідного дзвінка від третьої особи, яка представилися співробітником Ощадбанку. Клієнт повідомила, що третій особі розголосила останні 4 цифри номеру своєї НОМЕР_5 (KP № НОМЕР_2 ). Оператор контакт-центру одразу запропонував терміново заблокувати платіжну картку, на що клієнт погодився. Було здійснено блокування НОМЕР_5 ( НОМЕР_6 ), ПК N? НОМЕР_8 (KP № НОМЕР_1 ), по причині підозра на шахрайство, заблоковано та закрито обліковий запис в Ощад 24/7. Також, було зафіксовано інформацію про відмову від операцій за 25 травня 2023 року, які було здійснено по №? НОМЕР_8 (КР № НОМЕР_14). Оператор рекомендував клієнту в найкоротші терміни звернутись до поліції або до кіберполіції для написання відповідної заяви та з копією заяви з поліції звертатись до відділення Банку. Порушень зі сторони операторів не виявлено (а.с. 75).

10 листопада 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вказаним позовом до АТ «Державний Ощадний Банк України».

Відповідно до частини 1 статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами НБУ та угодами (договорами) між клієнтом та банком.

Частиною 1 статті 1068 ЦК України передбачено, що банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка.

Згідно зі статтею 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його ж рахунка, банк повинен негайно, після виявлення порушення, зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Статтею 1 Закону України «Про платіжні послуги» визначено, що автентифікація - процедура, що дає змогу надавачу платіжних послуг установити та підтвердити особу користувача платіжних послуг та/або належність користувачу платіжних послуг певного платіжного інструменту, наявність у нього підстав для використання конкретного платіжного інструменту, у тому числі шляхом перевірки індивідуальної облікової інформації користувача платіжних послуг; користувач платіжних послуг (далі -користувач) - фізична особа або юридична особа, яка отримує чи має намір отримати платіжну послугу як платник або отримувач (або обидва одночасно) та/або є власником електронних грошей (цифрових грошей Національного банку України), а в разі надання послуг банком - клієнт банку; неналежна платіжна операція - платіжна операція, внаслідок якої з вини особи, яка не є ініціатором або надавачем платіжних послуг, здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі; неналежний платник - особа, з рахунку якої списано кошти без законних підстав (помилково або неправомірно); платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки; платіжна операція - будь-яке внесення, переказ або зняття коштів незалежно від правовідносин між платником і отримувачем, які є підставою для цього.

Відповідно до статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач спеціального платіжного засобу зобов`язаний використовувати його відповідно до вимог законодавства України і умов договору, укладеного з емітентом, та не допускати використання спеціального платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень.

Частиною 20 статті 38 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» передбачено, що користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором; зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом; не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції; негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації.

За змістом статті 68 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» електронна взаємодія надавача платіжних послуг із користувачем здійснюється лише після автентифікації користувача, який є фізичною особою, або уповноваженого представника користувача, який є юридичною особою.

Надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію користувача під час: 1) отримання користувачем доступу до рахунку за допомогою засобів дистанційної комунікації; 2) ініціювання дистанційної платіжної операції; 3) будь-яких інших дій у разі підозри вчинення шахрайства (або існування ризику шахрайства) чи інших неправомірних дій (або існування ризику вчинення інших неправомірних дій).

Надавачі платіжних послуг зобов`язані розробити та застосовувати елементи посиленої автентифікації, які мають бути незалежними, щоб виявлення факту несанкціонованого доступу до одного захищеного елемента або його розголошення не загрожувало надійності інших елементів, а також запровадити заходи із забезпечення захисту конфіденційності даних автентифікації.

Для проведення дистанційних платіжних операцій надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію платника, що включає використання унікальних для кожної окремої операції даних, які дають змогу пов`язувати (в результаті виконання алгоритму співставляти контрольний показник з даними операції) операцію на певну суму і конкретного отримувача.

Статтями 86, 87 Закону України «Про платіжні послуги» визначена відповідальність надавачів платіжних послуг та платників під час виконання платіжних операцій.

Так, надавач платіжних послуг несе відповідальність перед користувачами за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій відповідно до закону та умов укладених між ними договорів, якщо не доведе, що платіжні операції виконані цим надавачем платіжних послуг належним чином.

Надавачі платіжних послуг несуть відповідальність, визначену цим Законом, за виконання помилкової, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків.

Користувачі мають право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг внаслідок помилкової, неналежної, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків.

Надавач платіжних послуг у разі виконання помилкової, неналежної, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків зобов`язаний на запит користувача, якого він обслуговує, невідкладно вжити заходів для отримання всієї наявної у надавача платіжних послуг інформації про платіжну операцію та надати її користувачу без стягнення плати.

Надавачі платіжних послуг, що обслуговують платників, несуть перед ними відповідальність за неакцептованими платіжними операціями.

У разі виконання неакцептованої платіжної операції надавач платіжних послуг зобов`язаний негайно після виявлення факту виконання неакцептованої платіжної операції або після отримання повідомлення платника (залежно від того, що відбувалося раніше) повернути за рахунок власних коштів суму неакцептованої платіжної операції на рахунок платника, а також сплатити йому пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день від дня списання з рахунку платника коштів за неакцептованою платіжною операцією до дня повернення коштів на рахунок платника.

Надавач платіжних послуг зобов`язаний також відшкодувати платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану неакцептовану платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди).

Платник зобов`язаний негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити надавача платіжних послуг у визначеному договором порядку про факт виконання з його рахунку неналежної або неакцептованої платіжної операції для отримання відшкодування за такою операцією.

Платник має право вимагати відшкодування коштів за неналежною платіжною операцією, за умови повідомлення про це надавача платіжних послуг протягом 90 календарних днів з дати списання коштів за такою операцією з його рахунку.

Зазначений у цій частині строк не застосовується, якщо надавач платіжних послуг не дотримався свого обов`язку щодо інформування платника про виконані платіжні операції згідно з вимогами цього Закону.

До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. З моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом.

Відповідно до пунктів 143, 144 Положення «Про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів», затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 29 липня 2022 року № 164, надавач платіжних послуг у разі виконання помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника, якщо власник рахунку/держатель невідкладно повідомив про платіжні операції з використанням платіжного інструменту, які ним не виконувалися, зобов`язаний негайно після виявлення помилки або після отримання повідомлення (залежно від того, що відбулося раніше) переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок неналежного платника. Надавач платіжних послуг зобов`язаний також відшкодувати неналежному платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану помилкову платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди).

Надавач платіжних послуг повинен сприяти власнику рахунку/держателю в поверненні коштів за неналежною платіжною операцією з використанням платіжного інструменту шляхом негайного надання доступної йому інформації про таку операцію (без стягнення плати), уключаючи інформацію, отриману на його запит від надавача платіжних послуг, що обслуговує неналежного отримувача.

Надавач платіжних послуг, який обслуговує неналежного отримувача, для встановлення правомірності платіжної операції з використанням платіжного інструменту в разі опротестування неналежної платіжної операції власником рахунку та/або держателем та/або на вимогу емітента зобов`язаний після отримання відповідного повідомлення негайно заблокувати кошти в сумі неналежної платіжної операції на рахунку неналежного отримувача на строк до 30 календарних днів.

Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення її до цивільно-правової відповідальності.

Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин.

Таким чином, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Такі висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 та постановах Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 202/10128/14-ц, від 13 вересня 2019 року у справі № 501/4443/14-ц, від 20 листопада 2019 року у справі № 577/4224/16-ц, від 17 червня 2021 року у справі № 759/4025/19, від 16 серпня 2023 року № 176/1445/22.

У вказаній справі, ОСОБА_1 оспорює операції зі списання коштів з указаного рахунку, здійснені 25 травня 2023 року на суму 41 186 грн.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина 1 статті 12 ЦПК України).

Відповідно до частини 3 статті 12, частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1 статті 76 ЦПК України).

Згідно з частиною 6 статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З матеріалів справи вбачається, що вхід до системи дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7», операції з переказу коштів 25 травня 2023 року здійснено коректно, що можливо лише за наявності повного номеру банківської картки, CVV-коду, терміну дії картки та коду доступу, який направлявся на фінансовий телефон позивачки і був відомий виключно їй.

Указані обставини доведені банком і не спростовані позивачем.

Крім того, надавши оцінку роздруківки змісту розмови ОСОБА_1 та працівника контакт-центру AT «Державний Ощадний Банк України», апеляційний судом встановлено, що позивачкою розголошено третім особам інформацію щодо останніх 4 цифри номеру своєї НОМЕР_5 (KP № НОМЕР_2).

Апеляційний суд зауважує, що саме на позивача, як на клієнта, покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком в результаті використання паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів, а також обов`язок повідомлення банку у разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення відповідної інформації.

Таким чином, оскільки операції з переказу коштів у сумі 41 186 грн. були здійснені 25 травня 2023 року через мобільний додаток «Ощад 24/7» з використанням реквізитів платіжної картки, які відомі тільки власнику картки, з використанням фінансового номеру телефону позивача, тому АТ «Ощадбанк» не може нести цивільну відповідальність за такі операції.

Указані висновки відповідають висновкам, які викладені у постанові Верховного Суду від 10 липня 2019 року у справі № 522/22780/15-ц (провадження № 61-23040св18).

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , а тому рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24 січня 2024 року підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Державний Ощадний банк України» задовольнити.

Рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24 січня 2024 року скасувати з ухваленням нового судового рішення.

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний Ощадний Банк України», про захист прав споживачів, скасування заборгованості, повернення безпідставно списаних коштів з карткового рахунку.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Державний Ощадний Банк України» судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1 816 грн 80 коп.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська