ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/262/24 Номер провадження 22-ц/814/790/25Головуючий у 1-й інстанції Сініцин Е.М. Доповідач ап. інст. Дорош А. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді доповідача Дорош А.І.

Суддів: Лобова О.А., Триголова В.М.

при секретарі: Чемерис А.К.

переглянув у судовому засіданні в м. Полтава цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Октябрського районного суду м. Полтави від 24 жовтня 2024 року, постановлену суддею Сініциним Е.М., повний текст ухвали складено - дата не вказана

у справі за позовом ОСОБА_1 до Полтавського спортивного ліцею Полтавської обласної ради, про визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани, стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

05.01.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Полтавського спортивного ліцею Полтавської обласної ради, про визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани, стягнення моральної шкоди, в якому просив суд визнати незаконним та скасувати наказ Полтавського спортивного ліцею Полтавської обласної ради від 22.12.2023 №395 «Про вжиття заходів дисциплінарного впливу», яким інженеру з охорони праці Полтавського спортивного ліцею Полтавської обласної ради ОСОБА_1 оголошено догану; стягнути з Полтавського спортивного ліцею Полтавської обласної ради на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 10 000 грн.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 перебуває у трудових відносинах з Полтавським спортивним ліцеєм Полтавської обласної ради, працює на посаді інженера з охорони праці з 01.08.2023. При прийнятті на роботу посадову інструкцію позивачу не надавали для ознайомлення. 13.11.2023 позивачу вперше на ознайомлення дали посадову інструкцію, зі змістом якої він не погоджується, та деякі пункти взагалі є протиправними. При прийомі на роботу, ОСОБА_1 не погоджувався на виконання вказаних в інструкції обов`язків. 14.11.2023 відповідно до наказу відповідача №395 «Про вжиття заходів дисциплінарного впливу» ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарного стягнення у вигляді догани. До вказаного наказу було додано акт від 13.11.2023 про непідписання, що й стало підставою для оголошення догани. На сьогоднішній день немає діючої інструкції інженера з охорони праці. Зі змісту вказаного наказу невідомо, які саме порушення трудової дисципліни були порушені позивачем, у наказі не міститься посилання на конкретні обставини вчинення порушення, що, у свою чергу, не дає підстав для висновку про наявність порушень та невиконання позивачем без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, що потягнуло за собою застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Вказану догану ОСОБА_1 оскаржив у суді (справа №554/11807/23), а нещодавно відповідачем винесено новий наказ №395 від 22.12.2023 «Про вжиття заходів дисциплінарного впливу». Згідно вказаного наказу, ОСОБА_1 оголосили догану за систематичне невиконання вимог керівника ліцею: наказу в.о. директора Полтавського спортивного ліцею Полтавської обласної ради №328 від 21.11.2023 «Про складання щотижневих планів роботи», складеного з метою здійснення контролю керівництвом ліцею за роботою на посаді інженера з охорони праці, відмову від надання пояснення щодо нескладання щотижневих планів роботи (встановленого у наказі зразка), що призводить до порушення п.2.1. Правил внутрішнього трудового розпорядку працівників, затверджених рішенням загальних зборів трудового колективу від 30.08.2019 (протокол №4) в частині сумлінного виконання праці, згідно п.1 ст. 147 КзПП України. З 20.11.2023 по 24.11.2023, а також з 29.11.2023 по 01.12.2023 включно (п`ятниця) позивач перебував на лікарняному. 04.12.2023 (понеділок) було складено акт, згідно якого, ОСОБА_1 на прохання в.о. директора Полтавського спортивного ліцею Полтавської обласної ради надати йому на затвердження щотижневий план роботи позивача, повідомив, що такі не складав. ОСОБА_1 не складав ці плани, оскільки ще на той момент не ознайомився з наказом №328 від 21.11.2023, який зобов`язував позивача складати план та щоп`ятниці давати його директору на затвердження, а також в цей період позивач перебував на лікарняному. 06.12.2023 ОСОБА_1 ознайомився з наказом №328 від 21.11.2023, після чого почав готувати щотижневі плани. 08.12.2023 (перша п`ятниця) позивач намагався надати план на затвердження, але в.о. директора не було на робочому місці. З 11.12.2023 по 15.12.2023 включно (п`ятниця) позивач знову перебував на лікуванні. 22.12.2023 (п`ятниця) ОСОБА_1 в письмовому вигляді надав на узгодження та затвердження тижневий план, на що отримав відповідь відповідача за підписом в.о. директора та йому оголошено догану наказом №395 від 22.12.2023. Згідно відповіді, яку позивачу надав відповідач, встановлена форма плану передбачена надавати нормативне обгрунтування змісту роботи, тобто посилання на відповідний нормативний документ: закон, постанову, наказ, інструкцію і т.п., що стосується посади інженера з охорони праці, а у наданих позивачем планах немає нормативного обгрунтування на виконання ним як інженером праці відповідної роботи. В особистому плані роботи на тиждень ОСОБА_1 повинен зазначати нормативні акти, якими він керується в своїй роботі. У роботі, представленій в першому плані на тиждень, позивач повинен керуватися локальним нормативним актом посадовою інструкцією. Її вказати не міг, оскільки її по суті немає. Усі інші нормативи зазначено. У зв`язку із порушенням відповідачем прав працівника позивачу було завдано моральної шкоди, що полягає у моральних стражданнях та втрати нормальних життєвих зв`язків, яку він оцінює у розмірі 10 000 грн.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 24.10.2024 позовну заяву позовом ОСОБА_1 до Полтавського спортивного ліцею Полтавської обласної ради, про визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани, стягнення моральної шкоди - залишено без розгляду.

Ухвала суду мотивована тим, що позивач був присутнім в судовому засіданні 12.06.2024, де йому особисто була повідомлена дата наступного судового засідання - 13.08.2024, на розгляд справи 24.10.2024 викликався належним чином, про що свідчать рекомендовані поштові повідомлення, але позивач або його представник повторно не з`явилися у судові засідання, причин нез`явлення до суду не повідомив, заяв, клопотань не надавав.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції застосована норма закону, яка не повинна була застосовуватися, оскільки 08.07.2024 ОСОБА_1 написав заяву про розгляд справи без його участі, в якій також чітко вказав, що позовні вимоги повністю підтримує та просить їх задовольнити. Позивач повідомляв суд, що є внутрішньо переміщеною особою, та, оскільки, відповідач звільнив позивача та виселив його з неповнолітньою донькою з наданого раніше приміщення, довелося шукати інше місце роботи. Так, як в м. Полтаві ОСОБА_1 не знайшов роботи та йому потрібні засоби для існування, він переїхав до іншого міста, тому не має можливості зараз з`являтися у засідання у даній справі. Незважаючи на це, позивач бажає, щоб його позов розглянув суд, так як це є дуже важливим, оскільки відповідач своїми незаконними діями порушив трудові права позивача та завдав значної моральної шкоди. Позивач написав заяву, помічник судді прийняв її та сказав очікувати на рішення суду, яке повинно надійти у застосунок «Дія». 29.10.2024 позивач у застосунку «Дія» отримав ухвалу про залишення позову без розгляду у зв`язку з його неявкою.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

У судове засідання апеляційного суду 16.04.2025 не з`явилися учасники справи, вони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи шляхом направлення 25.03.2025 судових повісток про виклик до суду у цивільній справі на електронні адреси у порядку ч. 6 ст. 128 ЦПК України та поштовим зв`язком (а.с. 121-122), які були доставлені адресатам. При цьому, колегія суддів враховує, що електронний варіант ухвали Полтавського апеляційного суду від 10.03.2025 (про призначення справи до апеляційного розгляду на 16.04.2025 о 10-40 год) розміщено в мережі Інтернет за адресою: https://reyestr.court.gov.ua/ та відповідно оприлюднено. 09.04.2024 до апеляційного суду надійшла заява позивача про розгляд справи у відсутність сторони позивача. Заяв та клопотань про відкладення розгляду справи до суду апеляційної інстанції від інших учасників справи не надходило. Згідно ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1. ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 10.01.2024 відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Полтавського спортивного ліцею Полтавської обласної ради про визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани, стягнення моральної шкоди. Розгляд справи визначено проводити у порядку загального позовного провадження та розпочато підготовче провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 08.02.2024 на 15.15 год (а.с. 32-33).

У матеріалах справи міститься повістка на ім`я позивача ОСОБА_1 від 15.01.2024 про виклик у судове засідання на 15.15 год 08.02.2024. При цьому, доказів отримання судової повістки позивачем матеріали справи не містять (а.с. 34).

Згідно розписки про вручення судової повістки 08.02.2024 позивач ОСОБА_1 під власний підпис отримав повістку про виклик у судове засідання на 14.00 год 02.04.2024 (а.с. 38).

Згідно довідки секретаря судового засідання, судове засідання у справі №554/262/24, що призначене на 14.00 год 02.04.2024, не відбулося у зв`язку з перебуванням судді у відпустці з 01.04.2024 по 09.05.2024 (а.с. 68).

У матеріалах справи міститься повістка на ім`я позивача ОСОБА_1 від 13.05.2024 про виклик у судове засідання на 09.30 год 14.05.2024. При цьому, доказів отримання судової повістки позивачем матеріали справи не містять (а.с. 68).

14.05.2024 електронною поштою до Октябрського районного суду м. Полтави надійшла заява ОСОБА_1 , в якій просив розглянути справу без його присутності. Задовольнити позовні вимоги у повному обсязі (а.с. 70).

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 14.05.2024 закрито підготовче провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Полтавського спортивного ліцею Полтавської обласної ради, про визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани, стягнення моральної шкоди. У клопотанні представника відповідача Полтавського спортивного ліцею Полтавської обласної ради про закриття провадження у справі відмовлено. Призначено справу до судового розгляду по суті на 12.06.2024 на 14.45 год (а.с. 71).

У матеріалах справи міститься повістка на ім`я позивача ОСОБА_1 від 10.06.2024 про виклик у судове засідання на 14.45 год 12.06.2024. При цьому доказів, отримання судової повістки позивачем матеріали справи не містять (а.с. 73).

У судовому засіданні 12.06.2024 були присутні позивач ОСОБА_1 , представник відповідача адвокат Кисіль А.В. та в якому були допитані свідки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується протоколом судового засідання №2996178 від 12.06.2024 (а.с. 79-84).

У матеріалах справи міститься повістка на ім`я позивача ОСОБА_1 від 13.06.2024 про виклик у судове засідання на 09.30 год 13.08.2024. При цьому, доказів отримання судової повістки позивачем матеріали справи не містять (а.с. 88).

08.07.2024 канцелярією Октябрського районного суду м. Полтави зареєстрована заява ОСОБА_1 , в якій просить розглянути справу без його присутності. Задовольнити позовні вимоги в повному обсязі (а.с. 91).

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, повістка про виклик до суду позивача ОСОБА_1 у судове засідання, призначене на 10.30 год 24.10.2024, повернулося без вручення із зазначенням причини «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 94-95).

Залишаючи 24.10.2024 позовні вимоги ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції зазначив, що позивач або його представник повторно не з`явилися в судові засідання, причин нез`явлення до суду не повідомив, заяв, клопотань не надавав, тому суд першої інстанції дійшов ло висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Апеляційний суд у складі колегії суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

За загальним правилом, визначеним у ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Такими випадками, які спричиняють до відкладення розгляду справи, у ч. 2 ст. 223 ЦПК України зазначені:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У частині третій ст. 223 ЦПК України також вказано, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Згідно ч. 1, 2 ст. 257 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, а саме неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання (п. 1 ч. 2 вказаної статті Кодексу).

При цьому, згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України лише у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Тобто, правове значення у такому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду постанові від 22.09.2021 у справі №465/205/17, від 11.03.2021 у справі №558/9/18, від 20.09.2018 у справі №756/8612/16-ц, від 24.10.2018 у справі №569/347/16-ц, від 28.02.2019 у справі №752/9188/13-ц, від 22.05.2019 у справі №310/12817/13, від 06.06.2019 у справі №760/3301/13-ц, від 20.06.2019 у справі №522/7428/15, від 26.09.2019 у справі №295/19734/13-ц, від 07.10.2019 у справі №612/403/16-ц, від 27.03.2020 у справі №522/22303/14-ц, від 21.11.2019 у справі №199/7514/18-ц, від 21.09.2020 у справі №1141/18-ц.

У постанові Верховного Суду від 31.08.2021 у справі №570/5535/17 зазначено, що однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому, позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Згідно зі статтею 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо повістку надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема у справах про видачу обмежувального припису - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Судова повістка юридичній особі направляється за її місцезнаходженням або за місцезнаходженням її представництва, філії, якщо позов виник у зв`язку з їхньою діяльністю.

Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Порядок публікації оголошень на веб-порталі судової влади України визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

За наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має електронного кабінету, та технічної можливості повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з частиною 1 статті 130 ЦПК України у разі відсутності в адресата електронного кабінету судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

У постанові Верховного Суду від 28.07.2021 у справі №756/6049/19 зазначено, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 27.06.2024 у справі №643/17028/20 зазначено, що процесуальним законодавством передбачено два способи надсилання судової повістки: шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС. Вимога про надіслання судової повістки через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених у пункті 10 Положення про ЄСІТС, і тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Подібний за змістом висновок щодо надсилання судової кореспонденції на електронну адресу зроблено і у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2024 у справі №454/1883/22 (провадження №14-117цс23).

Аналіз викладених вище приписів ЦПК України, якими встановлено порядок направлення судової повістки особі, яка не має офіційної електронної адреси, свідчить про обов`язок суду направлення судової повістки рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Надсилання відповідних процесуальних документів на електронну адресу сторони у справі, вказану в документах, що подавались до суду, не заборонене, та може здійснюватися як додаткове, однак такі дії не можуть замінити належне надсилання учаснику судової повістки відповідно до статті 128 ЦПК України.

За результатами перегляду справи в апеляційному порядку колегією суддів встановлено, що у матеріалах справи відсутні докази про належне повідомлення позивача ОСОБА_1 про дату, час і місце судового засідання.

Отже, у даному випадку відсутня умова належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання повторності неявки позивача ОСОБА_1 , що виключає можливість застосування положень п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України та залишення позову без розгляду.

Крім того, апеляційний суд у складі колегії суддів звертає увагу на те, що судом першої інстанції не взято до уваги, той факт, що у матеріалах справи містяться заяви позивача ОСОБА_1 від 13.05.2024 та 08.07.2024 про розгляд справи без участі позивача (а.с. 70, 91).

Виходячи з викладеного, колегія дійшла висновку про безпідставне застосування судом першої інстанції положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України та залишення позову без розгляду, тому оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст. ст. 367 ч.1, 2, 368 ч. 1, 374 ч.1 п.6, 379 ч.1 п.4, 381 384 ЦПК України, Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Октябрського районного суду м. Полтави від 24 жовтня 2024 року - скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Полтавського спортивного ліцею Полтавської обласної ради, про визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани, стягнення моральної шкоди направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення. Якщо розгляд справи здійснювався у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, то касаційна скарга на неї подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 16 квітня 2025 року.

СУДДІ: А. І. Дорош О. А. Лобов В. М. Триголов