Провадження № 2/638/2867/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2025 року Дзержинський районний суд м. Харкова

у складі головуючого судді: Хайкіна В.М.,

за участю секретаря Веремчук Д.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,-

ВСТАНОВИВ:

16.10.2024 року через підсистему «Електронний суд» до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 в особі представника адвоката Дерев`янченка Я.Ю. до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, згідно прохальної частини якої просить суд: стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 борг за договором позики від 04.07.2016 року у розмірі 97 700,00 доларів США; звернути стягнення на спадкове майно в межах суми боргу, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , що належить відповідачу на підставі свідоцтва про право на спадщину від 20.09.2024 року, виданого Сьомою Харківською міською державною нотаріальною конторою, державним нотаріусом Сімаковою О.Г., зареєстрованого за №3-710.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 21.10.2024 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики передано за підсудністю до Харківського районного суду Харківської області.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18.11.2024 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 15.01.2025 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики передано на розгляд до Дзержинського районного суду м. Харкова.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 24.01.2025 року цивільну справу прийнято у провадження судді Хайкіна В.М. та призначено підготовче судове засідання.

В матеріалах справи міститься клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дерев`янченка Я.Ю. про витребування доказів, а саме просить витребувати з Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори спадкову справу, заведену державним нотаріусом Сімаковою О.Г., яка була відкрита після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 громадянина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вказане клопотання обґрунтовано тим, що під час справи потрібно дослідити коло спадкоємців за померлим ОСОБА_3 та інші документи, якими підтверджується належне оформлення спадщини за спадкоєцями. У зв`язку з неможливість отримати копію спадкової справи самостійно, представник позивача звернувся до суду із вказаним клопотанням.

Від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дерев`янченка Я.Ю до суду надано заяву з проханням вирішити питання про витребування доказів за його відсутності, клопотання підтримує.

Від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Зольнікової В.О. до суду через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання, в якому просить суд вирішити клопотання про витребування спадкової справи за її відсутності.

Суд, дослідивши матеріали справи, а також подане до суду клопотання, приходить до наступного.

Судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін.

У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до пункту 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду (стаття 159 ЦПК), рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до статті 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом, при цьому у клопотання повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Тобто, задоволення клопотання про забезпечення судом доказів є можливим за умови, якщо особа, яка його заявляє, доведе складнощі їх отримання, тобто об`єктивну неможливість одержання та подання доказового матеріалу до суду особисто через обставини, які перешкоджають такому поданню. Ці складнощі можуть мати юридичний або фактичний характер. Складнощі юридичного характеру полягають в тому, що на заваді одержання та подання доказу є норма закону забороняючого характеру, яка обмежує доступ особи до потрібної доказової інформації. Фактичні складнощі в одержанні доказів мають місце, якщо незважаючи на вжиті особою заходи, потрібний їй доказ одержати не вдалося. Заявляючи клопотання про забезпечення доказів, особа повинна посилатися на причини, за яких вона сама не може одержати цей доказ.

Згідно статті 8 Закону України «Про нотаріат», нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо. Нотаріус та особи, зазначені у статті 1 цього Закону, а також помічник нотаріуса зобов`язані зберігати нотаріальну таємницю, навіть якщо їх діяльність обмежується наданням правової допомоги чи ознайомленням з документами і нотаріальна дія або дія, яка прирівнюється до нотаріальної, не вчинялась.

Суд, з огляду на те, що позивач ОСОБА_1 , а також його представник, не мають можливості отримати докази поза судовою процедурою, керуючись принципом всебічного та повного, об`єктивного дослідження обставин справи, засадами змагальності та диспозитивності вважає за необхідне задовольнити клопотання позивача про витребування доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 84 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 адвоката Дерев`янченка Я.Ю. про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори (61165, м. Харків, вул. Бакуліна, 1) спадкову справу, заведену державним нотаріусом Сімаковою О.Г., яка була відкрита після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Роз`яснити, що докази мають бути направлені безпосередньо до Дзержинського районного суду м. Харкова протягом 14 днів.

У разі неможливості подати доказ, який вимагає суд взагалі або у встановлені судом строки, необхідно повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Головуючий: