УХВАЛА

17 квітня 2025 року

м. Київ

справа № 643/12186/23

провадження № 61-4792ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Луспеника Д. Д.,

розглянув касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс» на ухвалу Харківського апеляційного суду від 17 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс», третя особа - державний реєстратор Понорницької селищної ради Чернігівської області Шкляр Вікторія Григорівна, про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс» (далі - ТОВ «Аналітик Фінанс»), третя особа - державний реєстратор Понорницької селищної ради Чернігівської області Шкляр В. Г. (далі - державний реєстратор Шкляр В. Г.), про скасування рішення державного реєстратора Шкляр В. Г. № 69839530 від 10 жовтня 2023 року про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, згідно з яким 16 жовтня 2023 року до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно було внесено запис про право власності ТОВ «Аналітик Фінанс» на квартиру АДРЕСА_1 .

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Скасовано рішення державного реєстратора Шкляр В. Г. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер № 69839530 від 20 жовтня 2023 року, згідно

з яким 16 жовтня 2023 року до Державного реєстру речових прав на нерухоме

майно було внесено запис про право власності ТОВ «Аналітик Фінанс» на квартиру АДРЕСА_1 .

Стягнуто з ТОВ «Аналітик Фінанс» на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору за подання позову та забезпечення позову у розмірі 1 611,00 грн.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, 14 лютого 2025 року ТОВ «Аналітик Фінанс» звернулося до Харківського апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Московського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2024 року.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 24 лютого 2025 року витребувано

з Московського районного суду м. Харкова цивільну справу № 643/12186/23

у паперовій та електронній (відсканованій формі через систему «Електронний суд») для розгляду апеляційної скарги ТОВ «Аналітик Фінанс» на рішення Московського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2024 року.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 03 березня 2025 року апеляційну скаргу ТОВ «Аналітик Фінанс» на рішення Московського районного суду м. Харкова

від 05 серпня 2024 року залишено без руху.

Залишаючи апеляційну скаргу без руху, суд апеляційної інстанції виходив з того, що ТОВ «Аналітик Фінанс» необхідно зазначити інші поважні причини та вказати, які об`єктивні перешкоди у визначений період унеможливили вчасне подання апеляційної скарги.

Також суд апеляційної інстанції вказав, що ТОВ «Аналітик Фінанс» було обізнано про ухвалення рішення у справі та мало достатньо часу для його оскарження

в апеляційному порядку у визначений законодавством строк, однак скористалось своїми процесуальними правами на власний розсуд.

10 березня 2025 року ТОВ «Аналітик Фінанс» подало до суду апеляційної інстанції заяву (клопотання) про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 17 березня 2025 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною ТОВ «Аналітик Фінанс» на рішення Московського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2024 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Аналітик Фінанс», третя особа - державний реєстратор Шкляр В. Г., про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Суд апеляційної інстанції, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, виходив із того, що заявником не доведено належними доказами неможливість подачі апеляційної скарги у визначений законом процесуальний строк.

11 квітня 2025 року «Аналітик Фінанс» засобами поштового зв`язку звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Харківського апеляційного суду

від 17 березня 2025 року (надійшла до суду 14 квітня 2025 року), в якій, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанцій норм процесуального права, просило скасувати оскаржуване судове рішення та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що про прийняття рішення Московського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2024 року ТОВ «Аналітик Фінанс» стало відомо з Єдиного державного реєстру судових лише 30 січня 2025 року.

Вказує, що у місці фактичного знаходження ТОВ «Аналітик Фінанс» - місті Харкові велись та ведуться активні бойові дії, місто постійно перебуває під обстрілами військ рф. У зв`язку з даними подіями представники ТОВ «Аналітик Фінанс» були змушені евакуюватись до інших населених пунктів України та за кордон, через що звільнились. Директор ТОВ «Аналітик Фінанс» також евакуювався з міста Харків, зараз перебуває за кордоном, тому своєчасно не мав технічної можливості дізнатись з відкритих джерел про існування рішення Московського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2024 року.

Крім того зазначає, що приміщення розташування офісу ТОВ «Аналітик Фінанс» за адресою: м. Харків, м-н Конституції, 1, 6 під., 5 пов., де зберігались всі наявні матеріали справ, у тому числі і документи по справі № 643/12186/23, у результаті військової агресії рф зруйновано. Підприємство «Палац Праці» Об`єднання профспілок Харківської області листом вих. № 67 від 02 серпня 2022 року зазначило про те, що 02 березня 2022 року будівля «Палац Праці» (адреса: м. Харків,

м-н Конституції, 1, 3 під., 5 пов.) під час бомбардування зазнала суттєвих руйнувань, підлягає капітальному ремонту, не придатна до користування в теперішній час.

Директор ТОВ «Аналітик Фінанс» був вимушений віддалено винаймати робітників, які виїжджали у зруйнований офіс та вивозили документи, які вціліли. Вся техніка

з носіями інформації відновленню не підлягає, більша частина документів

у паперовому вигляді згоріли. На облік клієнтської бази та відновлення втрачених документів було витрачено майже два роки. Даний факт ускладнив можливість винайняти адвоката для супроводження даної справи, оскільки матеріали її згоріли.

Щодо отримання копії оскаржуваного рішення через підсистему «Електронний суд» заявник вказує, що ТОВ «Аналітик Фінанс» не отримав копію оскаржуваного рішення через підсистему «Електронний суд», оскільки після оновлення підсистеми неможливо увійти до електронного кабінету ТОВ «Аналітик Фінанс», не зчитується ключ доступу. Директор ТОВ «Аналітик Фінанс», перебуваючи за кордоном, намагався якомога швидше вирішити дану проблему, але це потребує певного часу. (Станом на даний час сторінка електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» ТОВ «Аналітик Фінанс» відновлена).

Перевіривши доводи касаційної скарги ТОВ «Аналітик Фінанс», колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити з таких підстав.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Із оскаржуваного судового рішення, доданих до скарги матеріалів убачається, що касаційна скарга є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності оскаржуваної ухвали.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи,

а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень

у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову

в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу

в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається Цивільним процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

У статті 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства

є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Застосування передбачених цією нормою правил залежить від виду процесуального строку. У разі, коли процесуальна дія не вчинена у межах строку, встановленого законом, суд може поновити його, якщо строк пропущено з причин, визнаних судом поважними.

Статтею 354 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів

з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску

з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до положень частини п`ятої статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Пунктом 2 частини шостої статті 272 ЦПК України визначено, що днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Натомість, офіційна електронна адреса відповідно до підпункту 5.8 розділу I Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, це: сервіс Електронного кабінету ЄCITC; адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄCITC; адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Європейський Суд з прав людини зауважив, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини

і основоположних свобод кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із цим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «DeGeouffre dela Pradellev. France»

від 16 грудня 1992 року).

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини й у рішеннях

у справах «Науменко проти України» від 9 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 8 листопада 2005 року.

Встановлено, що рішенням Московського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2024 року задоволено позов ОСОБА_1 до ТОВ «Аналітик Фінанс», третя особа - державний реєстратор Понорницької селищної ради Чернігівської області Шкляр В. Г., про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Повний текст рішення складено 16 серпня 2024 року.

Відповідно до Єдиного державного реєстру судових рішень рішення Московського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2024 року було надіслано судом до реєстру

19 серпня 2024 року, зареєстровано - 19 серпня 2024 року, а забезпечено надання загального доступу- 20 серпня 2024 року.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, 14 лютого 2025 року ТОВ «Аналітик Фінанс» подало апеляційну скаргу.

Звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою - це право сторони,

а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, то реалізація зазначеного права повинна відбуватися

із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями процесуального закону. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Заявник не навів доказів неможливості раніше (до 14 лютого 2025 року) звернутися до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою.

Особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку та дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту скарги, в тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

Суд апеляційної інстанції зазначив, що в матеріалах справи наявна довідка про доставку електронного документу ТОВ «Аналітик Фінанс» від 20 серпня 2024 року,

з якої вбачається, що ТОВ «Аналітик Фінанс» отримало копію оскаржуваного рішення 20 серпня 2024 року.

Заявник хоча і вказує, що ТОВ «Аналітик Фінанс» не отримувало копію оскаржуваного рішення через підсистему «Електронний суд», однак не надає жодного доказу на підтвердження цього.

Доводи заявника про військову агресію рф та введення воєнного стану не можуть бути прийняті як єдині поважні причини пропуску строку на касаційне оскарження, оскільки заявником не вказано жодної конкретної обставини, підтвердженої належними доказами, яка б свідчила про неможливість заявника вчасно звернутися до Харківського апеляційного суду з апеляційною скаргою.

Введення воєнного стану дійсно є підставою для поновлення особі строку апеляційного оскарження у випадку, якщо особа зазначає конкретні обставини, що

у зв`язку із введенням воєнного стану завадили їй вчасно подати касаційну скаргу та підтвердить їх доказами.

Верховний Суд критично ставиться до доводів заявника про те, що документи по справі № 643/12186/23 були втрачені (згоріли) в зв`язку із руйнуванням будівлі «Палац Праці», в якій розташовувався офіс ТОВ «Аналітик Фінанс», за адресою: м. Харків, м-н Конституції, 1, 3 під., 5 пов.), оскільки датою руйнування будівлі зазначено 02 березня 2022 року, а позовну заяву ОСОБА_1 подала до суду у листопаді 2023 року, тобто через півтора роки після вказаної події, а відповідно і всі процесуальні документи по даній справі складались і формувались ТОВ «Аналітик Фінанс» після відкриття провадження у справі, тобто після листопада 2023 року.

Тобто самої судової справи № 643/12186/23 ще не існувало у березні 2022 року, на момент руйнування будівлі, де був розташований офіс відповідача, а тому є неспроможними доводи заявника про те, що матеріали справи згоріли, і в зв`язку з цим неможливо було винайняти адвоката для супроводження даної справи.

Крім того, з тексту рішення суду першої інстанції вбачається, що ТОВ «Аналітик Фінанс» мало представника під час розгляду справи у суді першої інстанції, який звертався до суду з клопотаннями, зокрема, у грудні 2023 року про відкладення підготовчого судового засідання.

Перебування директора ТОВ «Аналітик Фінанс» за межами України не є підставою для визнання поважними причини пропуску строку подачі апеляційної скарги.

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Доводи касаційної скарги, які зводяться до того, що заявником було наведено поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження, на правильність висновку суду не впливають, оскільки спростовуються встановленими апеляційним судом обставинами.

Згідно з частиною першою статті статтею 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Доступ до суду, як елемент права на справедливий судовий розгляд не

є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Такий правовий висновок міститься у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі

№ 361/161/13-ц (провадження № 61-37352сво18) та постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 листопада 2019 року по справі № 171/1584/18 (провадження № 14-432цс19).

Таким чином, суд апеляційної інстанції, встановивши, що апеляційна скарга ТОВ «Аналітик Фінанс» на рішення Московського районного суду м. Харкова

від 05 серпня 2024 року подана з пропуском строку апеляційного оскарження, обґрунтовано, відповідно до вимог статті 357 ЦПК України, відмовив у відкритті апеляційного провадження, оскільки причини пропуску строку на подання апеляційної скарги були визнані неповажними, у клопотанні не наведено інших поважних причин пропуску процесуального строку та не надано жодних доказів, тому були відсутні підстави для поновлення строку.

Процесуальний строк апеляційного оскарження, встановлений ЦПК України, забезпечує оперативність цивільного судочинства, є дисциплінуючим фактором регламентації процесуальних дій учасників справи, спрямований на незловживання процесуальними правами.

Інші доводи касаційної скарги ґрунтуються на неправильному тлумаченні норм процесуального права й висновків суду апеляційної інстанції не спростовують, на законність судового рішення не впливають.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись частинами четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою товариства

з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс» на ухвалу Харківського апеляційного суду від 17 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс», третя особа - державний реєстратор Понорницької селищної ради Чернігівської області Шкляр Вікторія Григорівна, про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Г. В. Коломієць

Б. І. Гулько

Д. Д. Луспеник