18.04.2025 Справа № 756/3398/25
Справа № 756/3398/25
Провадження №2-і/756/22/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2025 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Тихої О.О.,

за участю секретаря судового засідання Макущенка М.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді від 18.03.2025 відкрито спрощене позовне провадження та призначено справу до судового розгляду.

02.04.2025 відповідачем ОСОБА_2 подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю. Позивач за зустрічним позовом вважає, що під час розгляду справи про розірвання шлюбу має бути визначено і місце проживання їхнього з відповідачем сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який наразі проживає з нею, проте між нею та чоловіком не вирішене дане питання щодо місця проживання дитини. Проти розірвання шлюбу не заперечувала.

Сторони у судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку. Позивач ОСОБА_1 у позовній заяві просив розглянути справу без його участі. Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася з невідомих суду причин.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Ознайомившись з зустрічним позовом та доданими до нього матеріалами, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Згідно зі статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно з п.3 ч.2 ст.49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Таким чином, ЦПК України наділяє позивача і відповідача рівними можливостями по захисту своїх прав протягом всього періоду розгляду справи. Зустрічний позов виступає як один із таких способів захисту відповідача проти позову.

Зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог виключає задоволення вимог позивача.

Зустрічний позов може бути пред`явлений лише до первісного позивача (або одного з співпозивачів).

Умовами пред`явлення зустрічного позову є: а) взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, яка виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин; б) доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень, зокрема, якщо вимоги за позовами можуть зараховуватися, за вимогами, які мають грошову оцінку; якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Таким чином, правова природа зустрічного позову полягає в тому, що він робить неможливим розгляд первісного позову без зустрічного, оскільки направлений на зарахування вимог або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю чи частково задоволення первісного позову.

Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

У постанові від 20.03.2019 у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Таким чином, зустрічний позов має певну мету - захист від первісного позову, оскільки задоволення зустрічного позову виключає повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічний позов - це звернення відповідача до суду з самостійною вимогою до позивача про захист порушеного чи оспорюваного права в процесі, який порушений позивачем.

Так, єдиною вимогою первісного позову (предметом позову) є вимога про розірвання шлюбу, яка не стосується прав та обов`язків батьків (сторін у справі) щодо спільної дитини, позивачем за первісним позовом не заявлялася вимога про визначення місця проживання дитини разом з батьком.

Проаналізувавши вказані обставини суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги первісного і зустрічного позовів не є взаємопов`язаними між собою і зустрічний позов не має на меті захисту від первісного позову або спростування його частково чи повністю, задоволення зустрічного позову не виключає задоволення первісного позову і навпаки.

З урахуванням того, що заявлені відповідачем вимоги до позивача у справі не мають характеру зустрічних, суд вважає, що об`єднання даних позовів в одне провадження та спільний розгляд вищезазначених позовів є недоцільним, у зв`язку з чим відмовляє у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 49, 193, 223, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю.

Повернути відповідачу ОСОБА_2 зустрічну позовну заяву з додатками, роз`яснити право звернення з даним позовом в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Тиха