РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" квітня 2025 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Грушковської Л.Ю.,

за участі секретаря Шпак А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Жмеринка в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої державні внаслідок порушення природоохоронного законодавства,

в с т а н о в и в:

Начальник Державної екологічної інспекції у Вінницькій області Дубовий Ю. звернувся до Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області із даною заявою, в якій просив стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області матеріальну шкоду, завдану внаслідок порушення природоохоронного законодавства у розмірі 26083,82 грн. та судовий збір у сумі 3028 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 07.12.2023 на адресу Інспекції від СВ Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшли матеріали надійшли матеріали кримінального провадження про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 65 КУпАП. Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_1 незаконно зрізав 10 сухостійних дерев породи «Ясен» із наступними діаметрами пнів: 10 см., 12 см., 14 см., 22 см., 22 см., 28 см., 34 см., 34 см., 34 см., 40 см. в кварталі 55 виділ в межах ДП «Жмеринський райагроліс» ВОКСЛП біля с. Тартак на території Леляцького старостинського округу Жмеринської територіальної громади. Відповідно до висновку експерта №СЕ-19/102-23/17065-ЕК від 28.09.2023 сума завданої шкоди внаслідок незаконної порубки дерев становить 26083,82 грн. Згідно постанови №06/011 від 25.03.2024 справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрито на підставі ст. 38 КУпАП.

Ухвалою суду від 03.01.2025 відкрито провадження у даній справі. Призначено судове засідання.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Смірнов С.М. подав відзив, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Зазначив, що у позовній заяві не доведено причинний зв`язок між діями ОСОБА_1 та спричиненою шкодою, відсутній процесуальний документ, що набув законної сили, про те, що доведена вина ОСОБА_1 у вчиненні порушення природоохоронного законодавства, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком. Відсутній жоден доказ того, що ОСОБА_1 здійснював вирубку (вирізку) лісу. При його затриманні при ньому не було будь-якого знаряддя призначеного для вирізки лісу.

Представник позивача Державної екологічної інспекції у Вінницькій області Самохвалова К.В. подала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, оскільки розгляд справи відповідно до положень цього Кодексу здійснювався судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши та оцінивши докази у справі, судом встановлено таке.

Відповідно до копії протоколу про адміністративне правопорушення №015074 від 21.03.2024 року встановлено, що відносно ОСОБА_1 головним спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (конролю) ПЗФ лісів та рослинного світу було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.64, 67, 69 КУпАП. У зв`язку із тим, що 31.07.2023 ОСОБА_1 здійснив незаконну порубку 10 сухостійних дерев породи «Ясен» різних діаметрів в кв. АДРЕСА_1 , вид. 1 Жмеринського лісництва філії «Жмеринське лісове господарство» ДП «Ліси України» на території Жмеринської ТГ Жмеринського району. Дозвільні документи на видалення дерев відсутні (а.с.14).

З копії постанови №06/011 від 25.03.2024 року Державної екологічної інспекції у Вінницькій області встановлено, що провадження відносно ОСОБА_1 закрито (а.с.15).

Відповідно до висновку експерта №19/102-23/17065-ЕК від 28.09.2023 сума завданої шкоди внаслідок незаконної порубки дерев становить 26083,82 грн. (а.с. 35-37).

Відповідно до копії постанови слідчого від 28.09.2023 кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000445 від 05.09.2023 закрито у зв`язку із відсутністю у діянні ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України (а.с. 38).

З копії претензії Державної екологічної інспекції Вінницької області від 06.05.2024 року вбачається, що ОСОБА_1 було повідомлено про необхідність відшкодування шкоди за незаконну порубку дерев у розмірі 26083,80 грн. (а.с.16).

Згідно з вимогами ст.ст. 66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно дотримуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до положень ч.1 ст.105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Відповідно до вимог п. «д» ч.1 ст.12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов`язані компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище.

Положеннями ч.ч.4,5 ст. 68, ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до абз. 3 п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» від 10 грудня 2004 року № 17 у справах про злочини, відповідальність за які передбачена ст. 246 КК, шкода визнається істотною, коли: були знищені певні види дерев у тій чи іншій місцевості; погіршилися породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу; виникли труднощі у відтворенні заліснення в певній місцевості; знизилась якість атмосферного повітря; змінились ландшафт місцевості, русло річки; сталась ерозія ґрунту; тощо. Якщо внаслідок незаконної порубки дерев, чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав несе відповідальність за ст.ст. 64-67 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними діями відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

За приписами ст. 1192 Цивільного кодексу України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а)наявність шкоди, б)протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

За встановлених судом обставин, враховуючи доведеність вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП, позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Оскільки позов задоволено у повному обсязі, з відповідача слід стягнути на користь Державної екологічної інспекції у Вінницькій області суму сплаченого судового збору у розмірі 26083,80 коп.

Виходячи з вищевикладеного, на підставі ст. 141 ЦПК України, з відповідача ОСОБА_1 на корить позивача слід стягнути суму судових витрат по сплаті судового збору.

Керуючись ст.ст. 263- 265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області матеріальну шкоду, завдану внаслідок порушення природоохоронного законодавства у розмірі 26083,80 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь Державної екологічної інспекції у Вінницькій області судовий збір в сумі 3028 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду через Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя