Провадження №: 2/755/2313/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" квітня 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Гончарука В.П., з секретарем Печуркіною Я.А., розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) додатковий строк тривалістю шість місяців з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , яке видане повторно 23.07.2024 Броварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

На момент своєї смерті, ОСОБА_3 мав у приватній власності гаражний бокс № НОМЕР_3 , який знаходиться в гаражно-будівельному кооперативі «Лівобережний -1» АДРЕСА_2 , що підтверджується договором купівлі-продажу від 03.12.1997, який посвідчений державним нотаріусом Тринадцятої Київської державної нотаріальної контори Коптєловою О.Р. за реєстровим №968.

Також на момент своєї смерті, ОСОБА_3 мав у приватній власності 1/3 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 (далі - Квартира). Право власності ОСОБА_3 на 1/3 частки Квартири підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 18.05.1994, яке видано на підставі розпорядження Дніпровської районної державної адміністрації від 18.05.1994 №13/255.

Іншими співвласниками Квартири були дружина ОСОБА_3 - ОСОБА_4 та їх спільний син - ОСОБА_5 .

Право власності ОСОБА_4 і ОСОБА_5 по 1/3 частки Квартири підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 18.05.1994, яке видано на підставі розпорядження Дніпровської районної державної адміністрації від 18.05.1994 №13/255.

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , яке видане повторно 23.07.2024 Броварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 , яке видане повторно 23.07.2024 Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

ОСОБА_3 , його дружина - ОСОБА_4 , та їх син - ОСОБА_5 на день їх смерті проживали та були зареєстровані за адресою місцезнаходження Квартири ( АДРЕСА_3 ). Інших осіб за даною адресою зареєстровано не було.

Отже, після смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) відкрилася спадщина, до складу якої увійшло право власності на гаражний бокс та право власності на частку Квартири

За правом представлення спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 є його онук - ОСОБА_1 (далі - Позивач), оскільки батько останнього - ОСОБА_5 , був би спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 , але помер ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) до відкриття спадщини.

Факт родинних відносин про те, що Позивач є внуком ОСОБА_3 по лінії його батька підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_6 , видане повторно 18.07.2024 Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерстваюстиції (м. Київ), в якому його батько зазначений - ОСОБА_5 . А згідно з Витягом з ДРАЦС від 23.07.2024 №3 батьком ОСОБА_5 є спадкодавець - ОСОБА_3 .

Матір Позивача - ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_7 , яке видане 15.05.2023 Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Натомість, спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняла ОСОБА_2 (далі - Відповідачка), шляхом подання відповідної заяви до Десятої Київської державної нотаріальної контори.

ОСОБА_2 є племінницею ОСОБА_3 (донька його брата), тобто спадкоємицею п`ятої черги.

З огляду на вищенаведене. Позивач має право на спадкування за законом на майно, яке залишимся після смерті його діда - ОСОБА_3 , за правом представлення після смерті ОСОБА_5 як спадкоємця першої черги

13.07.2024 представник Позивача - Манжос Володимир Іванович, який діяв на підставі довіреності, посвідченої та апостильованої 16.02.2024 приватним нотаріусом Канади Міхаелет Агдана, надіслав поштовим відправленням до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяву ОСОБА_1 про прийняття спадщини після смерті його діда - ОСОБА_3 .

Дана заява була складена Позивачем 12.02.2024 у Канаді (провінція - Манітоба), на якій здійснено апостиль та яку засвідчено приватним нотаріусом Канади Міхаелет Агдана 16.02.2024

Заява Позивача про прийняття спадщини отримана Десятою Київською державною нотаріальною конторою 16.07.2024, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

27.07.2024 представник Позивача - ОСОБА_7 звернувся до Десятої Київської державної нотаріальної контори задля отримання на ім`я ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом, яка залишилася після смерті ОСОБА_3 .

Проте, постановою державного нотаріуса Десятою Київською державною нотаріальною конторою Шульгою С.В. від 27.07.2024 відмовлено представнику Позивача у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином на даний момент позивач змушений звернутися до суду з позовною заявою про поновлення строків для прийняття спадщини.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 15.06.2024 року провадження у зазначеній справі було відкрито та постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого засідання.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 12.11.2024 року зобов`язано Десяту київську державну нотаріальну контору надати суду копію спадкової справи відкритої після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 04.03.2025 року закрито підготовче провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду.

Представник Позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав викладених у змісті позовної заяви, то просить їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явилася, хоча повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання подала заяву про розгляд справи без її участі, та у якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Представник третьої особи Десятої Київської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. Поважність причин неявки в судове засідання не повідомила. Крім того, від Десятої Київської державної нотаріальної контори на ухвалу суду було направлено копію спадкової справи№ 306/2024, щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 .

Суд у порядку загального позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_8 , яке видане повторно 23.07.2024 Броварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

На момент своєї смерті, ОСОБА_3 мав у приватній власності гаражний бокс № НОМЕР_3 , який знаходиться в гаражно-будівельному кооперативі «Лівобережний-1» АДРЕСА_2 , що підтверджується договором купівлі-продажу від 03.12.1997, який посвідчений державним нотаріусом Тринадцятої Київської державної нотаріальної контори Коптєловою О.Р. за реєстровим №968.

Також на момент своєї смерті, ОСОБА_3 мав у приватній власності 1/3 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 (далі - Квартира). Право власності ОСОБА_3 на 1/3 частки Квартири підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 18.05.1994, яке видано на підставі розпорядження Дніпровської районної державної адміністрації від 18.05.1994 №13/255.

Іншими співвласниками Квартири були дружина ОСОБА_3 - ОСОБА_4 та їх спільний син - ОСОБА_5 .

Право власності ОСОБА_4 і ОСОБА_5 по 1/3 частки Квартири підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 18.05.1994, яке видано на підставі розпорядження Дніпровської районної державної адміністрації від 18.05.1994 №13/255.

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_9 , яке видане повторно 23.07.2024 Броварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_10 , яке видане повторно 23.07.2024 Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

ОСОБА_3 , його дружина - ОСОБА_4 , та їх син - ОСОБА_5 на день їх смерті проживали та були зареєстровані за адресою місцезнаходження Квартири ( АДРЕСА_3 ). Інших осіб за даною адресою зареєстровано не було.

Отже, після смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) відкрилася спадщина, до складу якої увійшло право власності на гаражний бокс та право власності на частку Квартири

За правом представлення спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 є його онук - ОСОБА_1 , оскільки батько останнього - ОСОБА_5 , був би спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 , але помер ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) до відкриття спадщини.

Факт родинних відносин про те, що Позивач є внуком ОСОБА_3 по лінії його батька підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_6 , видане повторно 18.07.2024 Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерстваюстиції (м. Київ), в якому його батько зазначений - ОСОБА_5 . А згідно з Витягом з ДРАЦС від 23.07.2024 №3 батьком ОСОБА_5 є спадкодавець - ОСОБА_3 .

Матір Позивача - ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_7 , яке видане 15.05.2023 Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Натомість, спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняла ОСОБА_2 (далі - Відповідачка), шляхом подання відповідної заяви до Десятої Київської державної нотаріальної контори.

ОСОБА_2 є племінницею ОСОБА_3 (донька його брата), тобто спадкоємицею п`ятої черги.

13.07.2024 представник Позивача - Манжос Володимир Іванович, який діяв на підставі довіреності, посвідченої та апостильованої 16.02.2024 приватним нотаріусом Канади Міхаелет Агдана, надіслав поштовим відправленням до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяву ОСОБА_1 про прийняття спадщини після смерті його діда - ОСОБА_3 .

27.07.2024 представник Позивача - ОСОБА_7 звернувся до Десятої Київської державної нотаріальної контори задля отримання на ім`я ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом, яка залишилася після смерті ОСОБА_3 .

Постановою державного нотаріуса Десятою Київською державною нотаріальною конторою Шульгою С.В. від 27.07.2024 відмовлено представнику Позивача у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивач зазначає, що 08.10.2020 виїхав з України, що підтверджується відміткою в його паспорті для виїзду за кордон.

На день смерті ОСОБА_3 по даний час Позивач проживає в Канаді, що і не заперечувалось сторонами в ході судового розгляду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2024 у справі №686/5757/23 дійшла наступного правового висновку: «з урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо».

Як встановлено, заява про прийняття спадщини та довіреність на представника була складена Позивачем у межах шестимісячного строку (12.02.2024), але проставлення апостиля та надсилання документів з Канади в Україну зайняло додатковий час у зв`язку з великою відстанню між місцем постійного проживання Позивача і місцем смерті спадкодавця.

Верховний Суд у складі Касаційного цивільного суду у постанові від 16.08.2023 у справі №758/13293/18 дійшов наступного правового висновку: «З огляду на зазначене, враховуючи те, що у спадкоємця існували перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, а саме тяжкий стресовий стан, спричинений втратою матері у 18-річому віці, необхідність отримання свідоцтва про смерть спадкодавця з апостилем, суди дійшли помилкового висновку про те, що відсутні правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Враховуючи обставини справи, незначний проміжок пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини (менше двох місяців), а також наведені позивачем причини, які є об`єктивними та істотними труднощами. Верховний Суд відповідно до положень частини третьої статті 1272 ЦК України дійшов висновку, що наявні правові підстави для визначення ОСОБА ! додаткового строку для прийняття спадщини».

Оскільки, представник Позивача надіслав поштовим відправленням до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяву ОСОБА_1 , про прийняття спадщини після смерті його діда - ОСОБА_3 13.07.2024, тому Позивач пропустив строк, що становить лише 1 місяць та 2 дні.

Стороною позивача, доведено, що ОСОБА_1 , перебував після смерті діда у стресовому стані, адже з травня по грудень 2023 року втратив чотирьох близьких людей (батька, матір, діда та бабу), що підтверджується матеріалами справи та було встановлено в ході судового розгляду.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності та наведені стороною позивача причини пропуску строку звернення за оформленням спадкових прав, суд вважає їх поважними, оскільки встановлено, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме у зв`язку з великою відстанню між місцем постійного проживання позивача і місцем смерті спадкодавця та знаходження спадкового майна, а також у звязку з проставлення апостиля та надсилання документів з Канади в Україну, а саме заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Таким чином, в судовому засіданні знайшла своє підтвердження та обставина, що строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, виходячи з чого суд вважає за доцільне визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини строком на чотири місяці з моменту набрання рішення законної смли.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На підставі викладеного, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, приймаючи до уваги надання позивачем доказів на підтвердження обставин, які об`єктивно та істотно перешкодили реалізації ним права на прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 шляхом звернення у встановлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, приходить до висновку, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку з чим позов підлягає частковому задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України; Постановою Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року №7, ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76, 81, 82, 90, 91, 95, 141,258-259, 263-265, 267, 273, 354, 355 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном чотири місяці з часу вступу рішення суду в законну силу для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

В решті задоволення позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського Апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 14 квітня 2025 року.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач:

ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 ).

Відповідач:

ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_11 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 , фактична адреса проживання: АДРЕСА_6 ).

Третя особа:

Десята Київська державна нотаріальна контора, (адреса: 02100, м. Київ, вул. Бажова, 13/9, ).

Суддя: