Справа № 643/8703/17
Провадження № 2/643/1760/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.04.2025 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого - Поліщук Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Костенюк А.В.,

представника позивача Замніус М.В.,

представника відповідача адвоката Шафоростова В.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова,-,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться вищевказана цивільна справа.

25.02.2025 від представника позивача Замніус М.В. надійшла заява про зміну предмета позову, в якій остання прохає стягнути з ОСОБА_1 до бюджету розвитку Харківської міської територіальної громади безпідставно збережені коштів з пайової участі у сумі 788699,49 грн.

В обґрунтування заяви зазначає, що станом на момент виникнення спірних правовідносин з пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова була чинною ст. 40 Закону № 3038-VI. На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкту ОСОБА_1 не виконав покладеного на нього ст. 40 Законом № 3038-VI обов`язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Разом з тим 01.01.2020 набули чинності норми Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 20 вересня 2019 року № 132-IX, якими статтю 40 Закону № 3038-VI було виключено. Відповідач, як замовник будівельних робіт з реконструкції без достатньої правової підстави за рахунок органу місцевого самоврядування зберіг у себе кошти, які мав заплатити як пайовий внесок у розвиток інфраструктури населеного пункту, а отже, зобов`язаний повернути ці кошти на підставі ч. 1 ст. 1212 ЦК України.

Представник відповідача 05.03.2025 до суду надав заперечення на прийняття заяви Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради щодо зміни предмета позову, посилаючись на те, що представником позивача одночасно змінено і предмет і підстави позову. Первинно позивач, як на підставу позову, заявляє про порушення своїх прав внаслідок не укладення відповідачем договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. В заяву про зміну предмета позову позивач заявляє про порушення своїх прав внаслідок неотримання від відповідача грошових коштів на розвиток інфраструктури міста Харкова. Наслідком задоволення позову про визнання договору укладеним буде встановлення для сторін прав та обов?язків за договором укладеним в судовому порядку і лише в разі невиконання цих договірних обов?язків з оплати пайового внеску позивач набував би право вимагати стягнення заборгованості з оплату пайового внеску. Позовні вимоги заявлені у заяві про зміну предмета позову вже вимагає відразу стягнення оплату пайового внеску одночасно оминаючи заявлені ним первісні підстави позову у вигляді укладення або не укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту.

В підготовчому засіданні представник позивача Замніус М.В. наполягала на задоволенні клопотання, посилаючись на обставини викладені у заяві. Зазначила, що раніше не звертались до суду із відповідною заяву про зміну предмета позову, оскільки вважали можливим звернутись пізніше.

Представник відповідача - адвокат Шафоростов В.О. заперечував щодо прийняття заяви про зміну предмета позову, зазначивши, що спір щодо укладення договору та спір щодо стягнення коштів мають самостійні підстави позову та різне правове обґрунтування.

Суд, вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи та заяву про зміну предмета позову, дійшов наступного висновку.

10.07.2017 представник Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Романенко Т.М. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа Харківська міська рада, в якому просить визнати укладеним між ними договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, датою укладання якого вважати день набрання рішенням законної сили.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 29.09.2017 відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду.

Відповідно до розпорядження Верховного Суду від 08.03.2022 року №2/0/9/-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», змінено територіальну підсудність Московського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м. Полтави.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 24.04.2023 прийнято справу до провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 22.10.2024 справу передано за підсудністю до Московського районного суду м. Харкова.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.01.2025 визначено головуючого суддю Поліщук Т.В.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 06.01.2025 прийнято справу до провадження, постановлено справу розглядати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Відповідно до ч.ч.1,2 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 3 ст. 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмету позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмету, і підстав позову не допускається.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема уст. 16 ЦК України, а відтак зміна предмету позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

У постанові Верховного Суду по справі № 922/404/19 від 09 липня 2020 року, зроблено правовий висновок згідно якого позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Вимога про визнання укладеним договору про пайову участь стосується визначення правового статусу угоди між сторонами та пов`язане з відсутністю підписаного договору, але фактичним виконанням його умов. Позов про визнання договору укладеним спрямований на підтвердження існування договірних зобов`язань.

Разом з тим вимога про стягнення безпідставно збережених коштів стосується вимоги повернути отримані кошти, якщо їхнє набуття відбулося без достатніх правових підстав.

Так, зміна вимоги з визнання укладеним договору на позовну вимогу стягнення безпідставно набутих коштів є двома різними вимогами, що змінюють суть спору.

Таким чином, одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Отже, суд вбачає, що у заяві про зміну предмета позову, що надійшла на адресу суду 25.02.2025 фактично змінено як предмет, так і підстави позову, що суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, та не допускається.

Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою відповідно до ЦПК України.

Суд звертає увагу, що позивач не позбавлений можливості звернутись до суду з новою письмовою позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 49, 260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У прийнятті заяви представника позивача Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Замніус Майї Віталіївни про зміну предмета позову - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Поліщук