Справа №:755/103/25
Провадження №: 2/755/382/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" квітня 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі

Головуючого - судді - Хромової О.О.

при секретарі - Бовкун М.В.

за участю

позивача - ОСОБА_1

представника відповідача

ТОВ «Кей-Коллект» - Мірводи А.М.

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Прийменко Оксани Олександрівни, про відвід судді Хромової О.О., подану в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Коллект», Товариства з обмеженою відповідальністю «Бенефіт Майно» про визнання іпотеки припиненою, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Кей-Коллект», ТОВ «Бенефіт Майно» про визнання іпотеки припиненою.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 03 лютого 2025 року заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання на 19 березня 2025 року на 12 год. 00 хв.

17 березня 2025 року (вхід. № 14870) до суду від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Прийменко О.О., надійшла заява про участь у судовому засіданні, призначеному на 19 березня

2025 року на 12 год. 00 хв., у режимі відеоконференції (повторно подано через систему «Електронний суд» ЄСІТС 17 березня 2025 року, вхід. № 14694).

Також 17 березня 2025 року до суду від представника ТОВ «Кей-Коллект» - Вишневської О.І., надійшов відзив на позовну заяву.

18 березня 2025 року (вхід. від 19 березня 2025 року № 15353) до суду надійшла заява від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Прийменко О.О., про відкликання заяви про участь у судовому засіданні, призначеному на 19 березня 2025 року на 12 год. 00 хв., у режимі відеоконференції.

У підготовче засідання 19 березня 2025 року сторони не з`явилися, про день, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлялися належним чином. Позивач ОСОБА_1 подала заяву про відкладення підготовчого засідання на іншу дату у зв`язку необхідністю ознайомлення з відзивом на позовну заяву та бажанням скористатися правом подати відповідь на відзив. Наступне підготовче засідання призначено на 16 квітня 2025 року на 15 год. 00 хв.

27 березня 2025 року (вхід. № 17603) до суду від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Прийменко О.О., надійшла відповідь на відзив.

08 квітня 2025 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Прийменко О.О., подала заяву про участь у судовому засіданні, призначеному на 16 квітня 2025 року на 15 год. 00 хв., в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів (вхід. № 19866).

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 11 квітня 2025 року у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Прийменко О.О., про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено, у зв`язку із недотриманням вимог статті 212 ЦПК України при подачі відповідної заяви.

09 квітня 2025 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Прийменко О.О., подала заяву про витребування доказів (вхід. від 10 квітня 2025 року, № 20300).

Також 09 квітня 2025 року представником подано заяву про забезпечення позову (вхід. від 10 квітня 2025 року, № 20298, передано судді Хромовій О.О. відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 15 квітня 2025 року).

16 квітня 2025 року (вхід. № 21423) до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Прийменко О.О., про відвід судді Хромової О.О. (подано через систему «Електронний суд» ЄСІТС 15 квітня 2025 року).

На обґрунтування заяви про відвід судді представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Прийменко О.О., зазначила, що ухвалою від 11 квітня 2025 року у задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Прийменко О.О., щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів представника було відмовлено з тих підстав, що одному з відповідачів, а саме - ТОВ «Кей-Колект» - не було своєчасно надіслане вказане клопотання. З такими висновками суду погодитися неможливо. Зокрема, Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», передбачає, якщо інший учасник справи зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи. ТОВ «Кей-Колект» не виконав обов`язку, передбаченого зазначеним Законом України, електронний кабінет не зареєстрував - в Електронному суді наявні відомості лише щодо ТОВ «Бенефіт-майно», якому сторона позивача й надіслала одночасно з повідомленням суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Незабезпечення судом участі представника позивача в судовому засіданні в режимі відеоконференції без вагомих на те підстав призвело до незабезпечення можливості стороні реалізувати надані їй законом процесуальні права, що є одним із ключових принципів процесуальної справедливості (враховуючи, що щонайменше один з відповідачів має представника - адвоката). Крім того, фактично буде обмежений доступ до отримання професійної правничої допомоги під час проведення судового засідання.

Крім того, раніше суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О. розглядала вже спір між тими самими сторонами та про той предмет позову - нерухоме майно, що належить ОСОБА_1 , але з іншими вимогами по суті - про визнання договору купівлі-продажу недійсним (справа № 755/6758/21). Результатом такого розгляду стала повна відмова у задоволенні позовних вимог (рішення від 12 січня 2022 року). Але зазначене рішення районного суду було скасоване судом апеляційної інстанції та задоволені позовні вимоги ОСОБА_1 .

Аналізуючи вищевикладене, позивач та її представник мають стійку впевненість у заінтересованості судді Хромової О.О. в результаті розгляду справи, а її дії викликають сумнів в неупередженості і об`єктивності судді.

На підставі викладеного просить відвести суддю Хромову О.О. від розгляду справи

№ 755/103/25.

Частиною другою статті 40 ЦПК України встановлено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно із частиною сьомою статті 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно.

Відповідно до частини восьмої статті 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, вислухавши думку позивача та представника відповідача, вивчивши доводи заявленого відводу, приходить до такого висновку.

Відповідно до частини першої статті 34 ЦПК України цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються одноособово суддею, який є головуючим і діє від імені суду, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею

37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд зазначає, що право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею

6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Олександр Волков проти України» від

09 січня 2013 року зазначено таке. (104) Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно із усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту

1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», від 24 лютого 1993 року, Series A № 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії», заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). (105) Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру», заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення від 10 червня 1996 року у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства», п. 32, Reports 1996-III).

Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, «об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття».

Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників.

При цьому, згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За умовами частин третьої, четвертої статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

У рішенні від 10 грудня 2009 року у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності.

Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) зазначено: «стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Пряма чи побічна заінтересованість судді у результаті розгляду справи може бути підставою як для відводу, так і для самовідводу. Заінтересованість може мати юридичний або побутовий характер. Юридична заінтересованість судді має місце, якщо від результату вирішення спору у нього виникнуть, зміняться або припиняться певні права або обов`язки. Побутова або фактична заінтересованість полягає в тому, що рішення суду може мати вплив на особисті стосунки судді з оточуючими.

Якщо заяву про відвід з цих підстав подає особа, яка бере участь у справі, підстави відводу потребують доказування.

Частиною першою статті 88 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Досліджуючи наведені критерії оцінки в межах даної справи суд зазначає, що презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Таким чином, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року у справі № 800/592/17 та від 01 жовтня 2018 року по справі № 9901/673/18.

Окрім того, згідно роз`яснення Пленуму Верховного Суду України в пункті 10 Постанови від

13 червня 2007 року № 8 «Про незалежність судової влади», процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Отже, не може бути підставою для відводу судді незгода учасника справи з процесуальними рішеннями судді чи невчиненням процесуальних дій, які, на його думку, суддя повинен вчинити. В такому випадку, сторона, яка не погоджується з процесуальними рішеннями чи діями судді, не позбавлена права оскаржити їх окремо від рішення суду чи разом з рішенням суду шляхом подання апеляційної скарги в порядку та строки, визначені ЦПК України.

Доказів на підтвердження особистої упередженості судді Хромової О.О. у вирішенні спору в даній справі представником позивача не надано.

Доводи представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Прийменко О.О., зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями головуючого судді Хромової О.О., зокрема у зв`язку із відмовою у задоволенні клопотання про участь представника Прийменко О.О. у судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Водночас, згідно положень частини першої статті 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі.

Поряд з цим, суд зазначає про те, що судами вищих інстанцій не було скасовано рішення у даній справі, предметом перегляду апеляційним та касаційним судом було рішення у справі № 755/6758/21. Склад учасників справи № 755/6758/21 та справи № 755/103/25 дійсно є подібним, однак, предметом даних спорів є різні правовідносини, обставини таких справ є різними, позивачем обрано різні способи захисту. Відтак, посилання у цій частині, як на підставу неможливості розгляду даного позову суддею Хромовою О.О. не заслуговують на увагу.

Водночас, як уже зазначалося раніше, доводи представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Прийменко О.О., зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями, прийнятими суддею Хромовою О.О. під час розгляду справи № 755/103/25.

Європейський суд з прав людини в п. 49 рішення у справі «Білуха проти України» вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно об`єктивного критерію Європейський суд вказує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п. 52 рішення у справі «Білуха проти України»).

Таким чином, зі змісту заяви про відвід та аналізу доводів, на які посилається заявник, судом не встановлено обставин, зазначених у статях 36, 37 ЦПК України, які б могли бути підставою для обґрунтованих сумнівів щодо неупередженості і об`єктивності судді, що розглядає справу.

Незгода заявника із процесуальними рішеннями суду, що прийняті в межах його повноважень, реалізованих згідно з вимогами процесуального закону, не може слугувати підставою для його відводу та свідчити про наявність сумнівів в неупередженості судді у справі.

Водночас, необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Отже, з урахуванням того, що процесуальні рішення суду не можуть бути підставою для відводу головуючого судді, а також відсутності відповідних доказів упередженості головуючого судді, наявні підстави для висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Підстави звернення із заявою про відвід судді - є суб`єктивною оцінкою заявника та не можуть бути підставами для відводу, за відсутності доказів протилежного.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Прийменко О.О., відводу судді Хромовій О.О. від розгляду справи № 755/103/25, а тому у задоволенні заяви про відвід судді слід відмовити.

Відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оскільки заяву про відвід судді Хромової О.О. від розгляду цивільної справи № 755/103/25 заявлено представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Прийменко О.О., у день підготовчого засідання 16 квітня 2025 року, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Враховуючи викладене та керуючись статями 36, 37, 40, 260, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Прийменко Оксани Олександрівни, про відвід судді Хромової О.О., подану в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Коллект», Товариства з обмеженою відповідальністю «Бенефіт Майно» про визнання іпотеки припиненою, - визнати необґрунтованою.

Розгляд справи № 755/103/25 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Коллект», Товариства з обмеженою відповідальністю «Бенефіт Майно» про визнання іпотеки припиненою, продовжити у тому ж складі суду.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлено 17 квітня 2025 року.

Суддя О.О. Хромова