Провадження № 2/761/3628/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Сіромашенко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Голуб О.А.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_6,

3-ї особи ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Відділу (органу) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання незаконними дій щодо відмови у приватизації житла та зобов`язання провести приватизацію квартири, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2024 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із позовом до Відділу (органу) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, в якому просив: 1) визнати незаконними дії відділу (органу) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації щодо відмови позивачу у приватизації квартири АДРЕСА_1 ; 2) зобов`язати відділ (орган) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації провести приватизацію квартири АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ..

Позов обґрунтовує тим, що відповідно до витягу з розпорядження Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 14.08.2013 року №487, є наймачем трикімнатної квартири, жилою площею 41,00 кв.м, за адресою: АДРЕСА_2 . Зазначає, що згідно зазначеного Розпорядження позивач зареєстрований за вказаною адресою з 1986 року родиною з чотирьох осіб (позивач, його батько, мати та брат). Вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 батько позивача ОСОБА_3 помер. Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 22.07.2024 року у справі №761/5381/24 ОСОБА_4 , який є братом позивача, визнано таким, що втратив право користування жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 . Згідно відомостей, наданих Шевченківською районною в м. Києві державною адміністрацією, за адресою: . Київ, АДРЕСА_2 зареєстровані ОСОБА_2 , ОСОБА_1 .. Зазначає, що він разом з матір`ю ОСОБА_2 , більше 20 років проживають у вказані квартирі, здійснює її утримання, а також утримання прибудинкової території, проведення ремонту квартири, оплати комунальних послуг та інших необхідних платежів щодо цієї квартири. Вказує, що іншого житла позивач не має. 03.10.2024 року позивач звернувся до центру надання адміністративних послуг з заявою про надання адміністративної послуги «Оформлення та видача свідоцтва про право власності на житло», а саме: на квартиру АДРЕСА_1 . Листом від 15.10.2024 №529 відділом (органом) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 відмовлено у проведенні приватизації житла. Вважає, що вказаною відмовою органом приватизації порушено його право на житло, зокрема, право на приватизацію житла, в якому позивач на законних підставах проживає більше 20 років. У зв`язку з чим вимушений звернутися до суду за захистом свого порушеного права.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.11.2024 вищевказана справа надійшла в провадження судді Сіромашенко Н.В.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 14.11.2024 цивільну справу за зазначеним вище позовом було прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та розгляд справи визначено здійснювати за правилами загального позовного провадження.

30.01.2024 через підсистему «Електронний суд» представником відповідача було подано відзив на позовну заяву, в якій сторона відповідача просила відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що 03.10.2024 позивач звернувся до Управління (Центру) надання адміністративних послуг Шевченківського району м. Києва з заявою про надання адміністративної послуги «Оформлення та видача свідоцтва про право власності на житло» для оформлення приватизації квартири АДРЕСА_1 . В поданих позивачем документів до органів приватизації був відсутній ордер на вказану квартиру. У зв`язку з чим, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на житло від 15.10.2024 №529.

Протокольною ухвалою суду від 17.02.2025 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.

В судовому засідані позивач та його представник просили позов задовольнити з підстав, зазначених в позові, та ухвалити відповідне рішення, надали пояснення, аналогічні викладеним в позові.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, в відзиві на позов просив розгляд справи проводити за відсутністю представника.

Третя особа в судовому засідання підтримала позов, просила його задовольнити та ухвалити відповідне рішення.

Вислухавши пояснення позивача, представника позивача та третьої особи, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з витягу до Розпорядження Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації від 14.08.2013 року №487 було змінено договір найму ОСОБА_1 на трикімнатну квартиру АДРЕСА_3 з померлої баби ОСОБА_5 , за згодою всіх дорослих членів сім`ї. ОСОБА_1 за вказаною адресою зареєстрований з 1986 року родиною з чотирьох осіб (він, батько, мати та брат батька).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 10 березня 2017 року, виданим Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №4136.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 22.07.2024 визнано ОСОБА_4 таким, що втратив праов користування жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_4 (Справа № 761/5381/24).

Згідно інформації Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 09.09.2024 №109-109/К-924 за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровані: ОСОБА_2 - з 29.10.1985 та ОСОБА_1 - з 19.01.1986.

03.10.2024 ОСОБА_1 звернувся до Управління (Центру) надання адміністративних послуг Шевченківського району м. Києва з заявою про надання адміністративної послуги «Оформлення та видача свідоцтва про право власності на житло» для оформлення приватизації квартири АДРЕСА_1 .

Листом відділу (органу) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації № 529 від 15.10.2025 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на житло.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач зазначив відповідачем Відділ (орган) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (ст. 48 ЦПК України).

Сторонами справи не завжди є сторони спору (наприклад, коли позивач або відповідач неналежний) (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.10.2021 р. у справі № 233/2021/19).

Великою Палатою Верховного Суду у пункті 138 постанови від 14.11.2018 р. у справі № 183/1617/16, вказано, що поняття «сторона у спорі» може не бути тотожним за змістом поняттю «сторона у цивільному процесі»: сторонами в цивільному процесі є такі її учасники, як позивач і відповідач, тоді як сторонами у спорі є належний позивач і той належний відповідач, до якого звернута відповідна матеріально-правова вимога позивача.

Неналежними сторонами є особи, які не є суб`єктами права вимоги чи несення обов`язку (постанова об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 12.04.2021 р. у справі № 564/2227/17).

Слід зауважити, що належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача (постанова Верховного Суду від 30.01.2024 р. у справі № 924/564/22).

Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві (постанова Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 27.01.2022 р. у справі № 395/853/19).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 р. у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Водночас встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Лише за наявності належного складу відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість позовних вимог та вирішити питання про їх задоволення, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть (постанова Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15.05.2023 р. у справі № 352/371/21).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01.04.2020 р. у справі № 520/13067/17 зробила висновок, що встановивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача.

Судом встановлено, що Відділ (орган) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації є структурним підрозділом Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, утворюється головою Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, входить до складу Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, забезпечує виконання покладених на Управління завдань.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

За змістом ст. 51 ЦПК України належними є сторони, які є суб`єктами спірних правовідносин. Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Відтак, неналежним відповідачем є особа, яка не має відповідати за пред`явленим позовом.

З аналізу наведеної статті слідує, що законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас, якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто, ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згідний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним.

З врахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи, при цьому сторона позивача клопотання про заміну неналежного відповідача не заявляла.

За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та враховуючи те, що Відділ (орган) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації є структурним підрозділом Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, а отже не може бути відповідачем у справі, суд приходить до висновку, що позов заявлений до неналежного відповідача, а тому вважає за необхідне відмовити в його задоволенні.

Керуючись ст.ст. 77-81, 141,259, 263, 264, 265, 268, 278, ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Відділу (органу) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання незаконними дій щодо відмови у приватизації житла та зобов`язання провести приватизацію квартири залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.В. Сіромашенко