Справа № 522/1435/25
Провадження №2/522/276/25
У Х В А Л А

22 квітня 2025 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси

у складі: судді - Бондар В.Я.,

за участю секретаря судового засідання - Єрганінової К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської міської ради про стягнення матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач 30.01.2025 звернулася до Приморського районного суду м. Одеси з позовом до Одеської міської ради про стягнення матеріальної шкоди спричиненої падінням дерева на автомобіль позивача у розмірі 127 375,96 грн та моральної шкоди у розмірі 50 000 грн.

Ухвалою від 31.01.2025 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з призначенням судового засідання на 02.04.2025.

До суду 01.04.2025 надійшов відзив від представника Одеської міської ради Лебедєої Д.Ф.

У судовому засіданні 02.04.2024 проведеному за участі представника позивача ОСОБА_2 та представника відповідача ОСОБА_3 прийнято до провадження відзив, з метою надання часу для підготовки відповіді на відзив розгляд справи відкладено на 22.05.2024.

У судовому засіданні 22.05.2024 проведеному за участі представника відповідача ОСОБА_3 у зв`язку з першою неявкою позивача розгляд справи було відкладено на 26.06.2024.

Розгляд справи у судовому засіданні 26.06.2024 відкладено на 07.08.2024 у зв`язку з відсутністю подачці електроенергії до приміщення суду.

У судовому засіданні 07.08.2024 проведеному за участі представника позивача ОСОБА_2 та представника відповідача Лебедєвої Д.Ф. представник позивача просила відкласти розгляд справи з метою ознайомлення з відзивом, клопотання було задоволено, розгляд справи відкладено на 24.09.2024.

У судовому засіданні 24.09.2024 проведеному за участі представника позивача ОСОБА_2 та представника відповідача ОСОБА_3 , представник позивача Доніна Л.А. просила відкласти розгляд справи з метою подання додаткових доказів, розгляд справи відкладено на 23.10.2024.

У судовому засіданні 23.10.2024 проведеному за участі представника позивача ОСОБА_2 та представника відповідача ОСОБА_3 , відмовлено представнику позивача у поновленні строку та прийнятті відповіді на відзив, повернуто відповідь на відзив, поновлено строк на подання доказів та долучено їх до матеріалів справи, представники сторін надали вступні слова, суд задовольнив клопотання представника позивача про виклик експерта для надання пояснень, з метою виклику експерта розгляд справи відкладено на 05.12.2024.

У зв`язку з неявкою учасників справи та відсутністю електроенергії в приміщенні суду, розгляд справи у судовому засіданні 05.12.2024 відкладено на 29.01.2025.

У судовому засіданні 29.01.2025 проведеному за участі представника відповідача Дебедєвої Д.Ф. розгляд справи відкладено на 11.02.2025 у зв`язку з неявкою представника позивача та експерта.

У судовому засіданні 11.02.2025 проведеному за участі представника позивача ОСОБА_2 та представника відповідача Лебедєвої Д.Ф. відмовлено представнику позивача у поновленні строків та задоволенні клопотання про долучення доказів від 29.01.2025. Представник позивача повідомила, що експерт перебуває за межами країни, позивач має намір прийти та пояснити суть спору. Суд визнав явку ОСОБА_1 обов`язковою, на представника позивача покладене обов`язок забезпечити явку експерта в судове засідання в режимі відеоконференції, розгляд справи відкладено на 19.03.2025.

У судовому засіданні 19.03.2025 проведеному за участі представника відповідача Славінського А.Ю. відкладено розгляд справи на 02.04.2025 у зв`язку з неявкою представника позивача та попереджено про наслідки зловживання процесуальними правами.

У зв`язку з неявкою учасників справи та відсутністю електроенергії в приміщенні суду, розгляд справи у судовому засіданні 02.04.2025 відкладено на 22.04.2025.

У судовому засіданні 22.04.2025 ставилося питання про залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою позивача. Представник відповідача Славинський А.Ю. вважав за можливе залишити позов без розгляду.

Представник позивача Доніна Л.А. зареєстрована в ЕСІТС та отримує процесуальні документи та судові повістки в електронний кабінет, тому представник позивача сповіщена належним чином про час, дату та місце судового розгляду.

Адвокат як представник бере участь у судовому процесі від імені особи (сторони чи третьої особи), інтереси якої він представляє, відповідно наділений правами та обов`язками останньої (за умови, що в ордері немає застережень про обмеження повноважень адвоката). Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає в реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи. Це означає також, що процесуальні дії / рішення / позиція представника в судовому процесі створюють юридичні наслідки [саме] для особи, від імені якої він діє, і остання має теж це розуміти.

Участь сторони в судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом сторони, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні підстави.

До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 липня 2024 року у справі № 9901/236/21 (провадження № 11-102заі24).

Учасник справи, який бере в ній участь через представника, а саме адвоката, вважається таким, що отримав копію судового рішення, за результатами розгляду справи в суді першої інстанції, якщо представнику доставлено такий процесуальний документ до електронного кабінету.

До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 28 січня 2025 року при розгляді справи №756/1579/24.

Тож, ОСОБА_1 належним чином сповіщена про час, дату та місце судового розгляду цивільної справи.

За ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 43 ЦПК України передбачені права та обов`язки учасників справи. Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. Користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п.3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому, позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Позивач належним чином сповіщений про всі судові засідання, шляхом доставлення процесуальних документів до електронного кабінету та на електронну пошту зазначену позивачем у позові. Позивач не зверталася до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності, проведення судового засідання в режимі відеоконференція чи з будь-якими іншими заявами.

Відтак норми ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення в даному разі питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання.

Поряд з цим, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).

Відтак, суд зобов`язаний відповідним чином реагувати на недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який вимушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Представник позивача після прохання відкладення розгляду справи з метою явки особисто позивачки та визнання явки позивача ОСОБА_1 обов`язковою не з`являлася у судові засідання та не забезпечила явку позивача, крім того, не забезпечила можливість допиту експерта, виклик якого відбувся за заявою представника позивача.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, виходячи з аналізу чинного законодавства, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду, адже позивач та її представник двічі не з`явилися у судове засідання, в той час як нез`явлення сторони позивача перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 44, 130, 223, 257, 258, 260, 353, 354 ЦПК України

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської міської ради про стягнення матеріальної та моральної шкоди залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали суду складено 22 квітня 2025 року.

Суддя: В.Я.Бондар