Справа № 550/469/25
Провадження № 2/550/261/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2025 року селище Чутове

Суддя Чутівського районного суду Полтавської області Литвин В.В.,

розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес позика» (, адреса місцезнаходження: бульвар Лесі Українки, буд. 26, офіс 411, м. Київ)

до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ),

про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що її необхідно залишити без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Стаття 175 ЦПК України встановлює обов`язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Так, згідно з вимогами п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити серед іншого обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позовна заява не містить та до неї не додано обґрунтований розрахунок заборгованості відповідача, який містив би інформацію щодо детального розрахунку сум, заявлених до стягнення, із розбивкою на складові, із зазначенням періодів (кількості днів) прострочення заборгованості по кожному виду стягуваних сум та розміру відсоткової ставки, за якою нараховувалась проценти за користування (прострочення) кредитом, пунктів договору або положень чинного законодавства, на підставі яких здійснювались нарахування тощо.

Доданий позивачем до позовної заяви «Розрахунок заборгованості за кредитом у гривні» у формі таблиці не містить зведеної інформації про вихідні дані, використані для проведення розрахунку, а також інформації про методику розрахунку (формули, за якою проведено розрахунок), що унеможливлює здійснення судом перевірки правильності його здійснення. Крім того, вказаний Розрахунок поданий позивачем у такому форматі (виконаний наддрібним шрифтом), який не дає можливості взагалі прочитати його зміст.

Відповідно до п. 7.1. ДСТУ 4163:2020 «Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації. Вимог до оформлення документів», прийнятого 01 липня 2020 р. за № 144 та чинного з 01.09.2021, організаційно-розпорядчі документи виготовляють за допомогою автоматизованих та/або друкувальних засобів.

Згідно з п. 7.2. вказаного стандарту для друкування текстів документів потрібно використовувати гарнітуру Times New Roman та шрифт розміром 12-14 друкарських пунктів. Допустимо використовувати шрифт розміром 812 друкарських пунктів для друкування реквізитів «Довідкові дані про юридичну особу», «Код юридичної особи», «Відомості про виконавця документа», виносок, пояснювальних написів до окремих елементів тексту документа тощо. Для друкування реквізиту «Назва виду документа» можна використовувати розріджений шрифт розміром 1416 друкарських пунктів. Для друкування реквізитів «Найменування юридичної особи», «Найменування структурного підрозділу юридичної особи», «Назва виду документа» та «Заголовок до тексту документа» допустимо використовувати напівжирний прямий шрифт.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Однак, зазначений вище Розрахунок заборгованості та Додаток № 2 до Договору про надання кредиту виконані шрифтом приблизним розміром 6-8 друкарських пунктів, що є порушенням вимог до оформлення документів, згідно ДСТУ 4163:2020 від 01.07.2020 року, відповідно вказані докази є такими, що неможливо прочитати, та відповідно не можуть підтвердити обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків, які можуть бути усунені шляхом подання обґрунтованого (зрозумілого) розрахунку сум, заявлених позивачем до стягнення, та належної якості (у належному форматі) доданих до позовної заяви письмових доказів.

Крім того, розглянувши заявлене позивачем клопотання (п. 2 прохальної частини позовної заяви) про витребування в АК КБ «Приватбанк» «доказів, що становлять банківську таємницю», суд дійшов висновку про необхідність відмовити в його задоволенні, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Позивач, як учасник фінансової операції з надання кредиту, вправі самостійно витребувати у банківської установи, через яку проведено таку операцію, інформацію про її виконання (перерахування суми кредиту відповідачу).

Доказів неможливості самостійно надати такі докази позивачем суду не надано. За таких обставин, клопотання позивача є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст.. 84, п. 3 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177, ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

1.Клопотання позивача про витребування доказів залишити без задоволення.

2.Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху.

3. Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання даної ухвали та роз`яснити, що в разі неусунення вказаних недоліків у визначений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Литвин