Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/188/25
Провадження № 2/382/305/25
УХВАЛА

16 квітня 2025 року Яготинський районний суд Київської області

у складі:

головуючого судді Савчака С.П.,

секретар судового засідання Голованова В.І.,

за участі:

представника позивача в режимі відеоконференції Микитюка В.О.,

представника відповідача в режимі відеоконференції Савицького А.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засiданнi в м. Яготині Бориспільського району Київської області в порядку загального позовного провадження цивiльну справу позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про відшкодування шкоди, завданої майну фізичної особи

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення на її користь за рахунок бюджетних асигнувань з Військової частини НОМЕР_1 заподіяної шкоди внаслідок пошкодження її транспортного засобу у розмірі 681 049,32 грн. та заподіяної моральної шкоди внаслідок пошкодження її транспортного засобу у розмірі 15 000, 00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 11.12.2022 року о 14 год. 00 хв. Київській області, Бориспільському районі, а/д МОЗ Київ-Харків, км. 102 + 180 м, водій військового транспортного засобу БРДМ М2-Л1 ОСОБА_2 , рухаючись в колоні автомобілів, не врахував технічні характеристики транспортного засобу та погодні умови, при виникненні небезпеки для руху, не вжив заходів для зменшення швидкості руху аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди, не дотримався безпечної дистанції з автомобілем Део, номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_3 , продовживши подальший рух здійснив зіткнення з автомобілем Мазда, номерний знак НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_4 , які некеровані здійснили наїзд на відбійник. Також автомобіль Део, номерний знак НОМЕР_2 некерований виїхав на другу смугу руху де зіткнувся з автомобілем, який рухався попутньо Рено Кенго, номерний знак НОМЕР_4 , під керуванням водія ОСОБА_5 . Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди отримали пошкодження автомобілі та дорожнє господарство.

Постановою Київського апеляційного суду у справі № 382/1454/22 від 20.03.2024 року постанову Яготинського районного суду Київської області у цій справі скасовано, провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП закрито на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого ст. 38 КУпАП. Постанова мотивована тим, що порушення водієм ОСОБА_2 вимог п. 2.3.б, 12.3., 13.1. ПДР підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, знаходяться в причинно-наслідковому зв`язку з подією ДТП та утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Власником пошкодженого автомобіля MAZDA CX-5, р.н. НОМЕР_3 є позивач, ринкова вартість якого до настання пошкоджень складає 818 994,10 грн., вартість відновлювального ремонту складає 1 022 565,24 грн., ринкова вартість після настання пригоди складає 137 944,78 грн. Таким чином відшкодуванню підлягає шкода, як різниця між ринковою вартістю автомобіля та вартістю утилізації.

ОСОБА_1 не має права на отримання відшкодування шкоди від МТСБУ. ОСОБА_2 був на момент ДТП солдатом Військової частини НОМЕР_1 , а тому відповідач як володілець джерела підвищеної небезпеки має відшкодувати завдану шкоду своїм працівником. Пошкодження автомобіля потягло за собою тривалу зміну усталеного способу і ритму життя позивача, виникло безсоння, головний біль, підвищений тиск. Позивач перебувала в автомобілі під час ДТП та зазнала страху, переживань за себе, свого чоловіка, який був за кермом, свого майна. Сам факт пошкодження автомобіля позивача тягне за собою спричинення їй моральної шкоди, яку вона оцінює в розмірі 15 000,00 грн.

Ухвалою від 04.02.2025 року відкрито загальне позовне провадження, призначено у справі підготовче судове засідання, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_2 та встановлено строк для надання відзиву/пояснень щодо позову.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву за якою він позовні вимоги не визнав та просить відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Відзив обґрунтовано тим, що вказана справа належить за підсудністю до територіальної юрисдикції Бориспільського міськрайонного суду (за місцем заподіяння шкоди) або Солом`янського районного суду м. Києва (за місцезнаходженням відповідача).

Додані як докази рішення судів не містять ідентифікаційних даних транспортного засобу ЗСУ, яке було учасником ДТП. БРДМ-2Л1 це назва типу марки (моделі), що не містить інформації про його реєстраційний номер, бортовий номер, що не дає можливості ідентифікації такого транспортного засобу та його приналежність до визначеної військової частини.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце дії (бездіяльність) та чи вчиненні вони цією особою. У разі закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення за п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, вважається, що вказана обставина закриття провадження у справі не є реабілітуючою, і той же час в силу приписів ст. 245, 247 КУпАП суд позбавлений можливості здійснювати провадження у справі та встановлювати в діях особи наявність протиправних дій та вини. В такому випадку доведення вини у цивільній справі про стягнення шкоди заподіяної ДТП здійснюється в загальному порядку та вина особи підлягає встановленню. Постановою Київського апеляційного суду від 20.03.2024 року у справі № 382/1454/22 постанову Яготинського районного суду Київської області від 02.03.2023 року скасовано та закрито провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП. Інших доказів, що підтверджують вину ОСОБА_2 до позовної заяви не додано.

Під час розгляду адміністративної справи встановлюється наявність чи відсутність вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, що не виключає відповідальності інших осіб, причетних до ДТП. Під час розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 учасники ДТП зазначали, що водій автомобіля MAZDA, р.н. НОМЕР_3 ОСОБА_4 не надав переваги руху оперативному транспортному засобу, що рухався з увімкненим синім проблисковим маячком в порушення п. 3.2. ПДР, а також незважаючи на несправність транспортного засобу, у якого було пробите заднє ліве колесо і його не можливо накачати рухався без увімкненої аварійної світлової сигналізації в порушення п. 9.9. ПДР. Вказані обставини були враховані Яготинським районним судом Київської області при ухвалені Постанови від 02.03.2023 року, але не були оцінені та спростовані Київським апеляційним судом при ухваленні постанови від 20.03.2024 року.

Відповідно до ЗУ «Про автомобільний транспорт» БРДМ-2Л1 не є транспортним засобом в розумінні вказаного закону, а ОСОБА_2 не є водієм в розумінні Правил дорожнього руху, як особа, що керує транспортним засобом та має відповідне посвідчення водія відповідної категорії. БРДМ-2Л1 є військовою технікою спеціального призначення для бойового застосування, не призначена для експлуатації на дорогах загального призначення. За таких обставин посилання позивача на порушення ОСОБА_2 ПДР встановлених для водії взагалі незастосовне та не обґрунтоване.

Матеріали справи не містять будь-яких доказів порушення під час переміщення дорогами загального користування ОСОБА_2 будь-яких нормативних вимог встановлених для проїзду військової техніки у супроводі ВСП. Також, відсутні будь-які докази щодо порушення ним швидкості руху та дистанції, визначені екіпажом машини супроводу під час руху.

За доданим висновком експерта № 01724 від 28.10.2024 року ним було проведено огляд транспортного засобу 20.09.2024 року в присутності власника КТЗ, але ДТП сталося за два роки до проведення огляду. В висновку експерта перелік пошкоджень є значно більшим ніж пошкодження зазначені в судових рішеннях. Відповідно до п. 5.2. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів затвердженої Наказом МЮУ від 24.11.2003року № 142/5/2092 огляд колісних транспортних засобів здійснюється за потреби з викликом заінтересованих осіб із зазначенням дати, місця та часу проведення огляду шляхом вручення відповідного виклику. Військова частина НОМЕР_1 до огляду транспортного засобу не долучалася та вважає висновок експерта таким, що не підтверджує причинний зв`язок наявних пошкоджень транспортного засобу із ДТП, яке трапилося 11.12.2022 року.

Відповідно до п. 5.5. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів затвердженої Наказом МЮУ від 24.11.2003року № 142/5/2092 при огляді КТЗ експерт повинен установити пробіг за одометром, оскільки його ринкова вартість визначається з урахуванням такого пробігу. Експертом пробіг транспортного засобу не встановлювався та його ринкова вартість, як до ДТП та після ДТП здійснювалася без врахування пробігу. Експерт зобов`язаний встановити характер та обсяг пошкоджень на момент огляду з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування з додаванням до висновку. Надані фотоматеріали не містять всі пошкодження зазначені в Таблицях 3 та 4 висновку. Зокрема, вказано пошкодження та заміна датчика АБС, але фотографії не містять такого пошкодження датчику, вказано використання для ремонту клей-комплект і кріплення для вітрового скла, однак вітрове скло не є пошкодженим. За постановою Київського апеляційного суду від 20.03.2024 року вказано, що водій MAZDA, р.н. НОМЕР_3 надав пояснення, що він до ДТП пробив заднє ліве колесо та через те, що колесо не можливо було накачати він продовжив рух з дуже низькою швидкістю. В той же час відповідно до висновку експерта заднє ліве колесо є пошкодженим, не підлягає ремонту та потребує заміни.

В позовній заяві позивач визначає, що моральна шкода заподіяна у зв`язку з пошкодженням її автомобіля, але позивач взагалі необґрунтована сума моральної шкоди. При цьому, слід прийняти до уваги, що ОСОБА_4 , який керував автомобілем зі слів позивача є її чоловіком та експлуатував його без відповідного полісу страхування, що підтверджується відповідною постановою про накладення на нього адміністративного стягнення.

Крім того, від представника відповідача до суду надійшла заява в якій міститься клопотання про залучення в якості правонаступника/спадкоємців третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача спадкоємця загиблого/померлого ОСОБА_2 з додатковими поясненнями до неї. За вказаною заявою ОСОБА_2 внаслідок отриманих під час бойових дій поранень загинув (помер) ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спадкоємцями першої черги померлого є його дружина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , син ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , мати ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . За інформаційною довідкою від 19.03.2025 року у спадковому реєстрі відсутня інформація про відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , але відповідно до ч. 4 ст. 1268 ЦК України малолітня особа вважається такою, що прийняла спадщину, а тому незалежно від подання сином померлого ОСОБА_2 заяви про прийняття спадщини він являється його правонаступником.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, а представник відповідача зазначив щодо їх не визнання в повному обсязі. Одночасно представник відповідача зазначив, що загиблий ОСОБА_2 на момент ДТП рахувався військовослужбовцем їх військової частини. Крім того, представник відповідача підтримав клопотання про заміну третьої особи її правонаступником. Інших клопотань від представників, в тому числі щодо виклику свідків, витребування доказів, призначення експертиз до суду не надходило.

Заслухавши представників суд встановив.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Під час відкриття провадження у справі враховуючи, що рішення у справі може вплинути на права та обов`язки ОСОБА_2 по відношенню до відповідача судом залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_2 .

Після відкриття провадження у справі було встановлено, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Київ внаслідок ушкоджень отриманих під час військових дій. ОСОБА_9 з 23.11.2008 року і до смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та був знятий з реєстрації 13.08.2024 року, як померлий.

До спадкоємців першої черги належать його: - дружина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 ; - син ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 ; - мати ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_1 , місце перебування, як внутрішньо переміщеної особи за довідкою від 21.02.2023 року АДРЕСА_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до ч. 2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Відповідно до ч. 1 ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1216, ч. 1 ст. 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 608 ЦК України зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1231 ЦК України до спадкоємця переходить обов`язок відшкодувати майнову шкоду (збитки), яка була завдана спадкодавцем. До спадкоємця переходить обов`язок відшкодування моральної шкоди, завданої спадкодавцем, яке було присуджено судом зі спадкодавця за його життя.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 1281 ЦК України кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 3 ЗУ «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» підставою для притягнення до матеріальної відповідальності є шкода, завдана неправомірним рішенням, невиконанням чи неналежним виконанням особою обов`язків військової служби або службових обов`язків, крім обставин, визначених статтею 9 цього Закону, які виключають матеріальну відповідальність. Особа у разі завдання з її вини шкоди третім особам, яку відшкодовано відповідно до закону військовою частиною, установою, організацією, закладом, відшкодовує військовій частині, установі, організації, закладу завдану шкоду в порядку, передбаченому цим Законом та іншими законами України. Завдана особою шкода, не пов`язана з виконанням нею обов`язків військової служби або службових обов`язків, відшкодовується в порядку, передбаченому законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 ЗУ «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» шкода не підлягає відшкодуванню у випадку смерті винної особи.

Отже, обов`язок щодо відшкодування шкоди ОСОБА_2 військовій частині у випадку її відшкодування позивачці припинився внаслідок його смерті, а тому такий обов`язок не входить до складу спадщини. На підставі зазначеного, до спадкоємців ОСОБА_2 не переходить обов`язку відшкодування відповідачу шкоди, яка ним можливо буде відшкодована, а тому рішення у справі не вплине на права та обов`язки спадкоємців померлого/загиблого ОСОБА_2 по відношенню до відповідача. Внаслідок зазначеного у задоволенні задоволенні клопотання представника відповідача про залучення в якості правонаступника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача спадкоємця загиблого/померлого ОСОБА_2 . Крім того, враховуючи, що ОСОБА_9 помер до подання позову та відкриття провадження у справі, тобто не був особою, яка мала відповідні процесуальні права та обов`язки, а тому його слід виключити з числа учасників.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 28 ЦПК України позови про відшкодування шкоди, заподіяної майну фізичних або юридичних осіб, можуть пред`являтися також за місцем заподіяння шкоди. Відповідно до ч. 1, 4, 5 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом. Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

ОСОБА_1 в позові об`єднано позовні вимоги до відповідача щодо відшкодування шкоди заподіяної її майна та моральної шкоди заподіяній безпосередньо позивачці. Всі ці об`єднанні вимоги мають розглядатися в порядку цивільного судочинства та жодна з цих вимог не належить до вимог, які мають розглядатися за виключною підсудністю (ст. 30 ЦПК).

Справа щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 № 382/1454/22 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП розглядалася Яготинським районним судом Київської області. За постановою Яготинського районного суду Київської області від 02.03.2023 року місцем перебування солдата ОСОБА_2 є АДРЕСА_4 .

Відповідно до ч. 1 ст. 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Відповідно до п-п. 1 п. 3-1 р. ХІІ ПРИКІНЦЕВІ ТА ПЕРЕХІДНІ ПОЛОЖЕННЯ ЗУ «Про судоустрій відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Враховуючи, що ДТП за участі БРДМ М2-ЛІ під керуванням ОСОБА_2 та автомобіля Мазда, н.з. НОМЕР_3 відбулося на території колишнього Яготинського району Київської області, а тому і справа щодо притягнення ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 124 КУпАП розглядалася за місцем вчинення ним адміністративного правопорушення.

У зв`язку з зазначеним, місцем заподіяння шкоди майну ОСОБА_1 , є територія колишнього Яготинського району Київської області. ОСОБА_1 правомірно об`єднала позовні вимоги та подала позов за підсудністю до Яготинського районного суду Київської області за її вибором, а тому справа за вказаними позовними вимогами підсудна Яготинському районному суду Київської області. Отже, відсутні підстави для передачі справи за підсудністю до Бориспільського міськрайонного суду Київської області чи до Солом`янського районного суду м. Києва (за місцезнаходженням відповідача).

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 199 ЦПК України у строк, встановлений судом, позивач має право подати відповідь на відзив, а відповідач - заперечення.

Заслухавши учасників суд вважає, що слід закрити підготовче провадження, призначити справу до судового розгляду по суті та встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив, а відповідачу на подання заперечень.

На підставі викладеного, керуючись ст. 27-28, 53-55, 197-200, 259-261, 351-355 ЦПК України суд

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача про залучення в якості правонаступника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача спадкоємця загиблого/померлого ОСОБА_2 .

Виключити з числа учасників залученого суддею під час відкриття провадження у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача загиблого/померлого ОСОБА_2 .

Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті в судовому засіданні, яке провести 16.05.2025 року о 09 год. 00 хв. в приміщенні Яготинського районного суду Київської області (07700, Київська область, Бориспільський район, м. Яготин, вул. Незалежності, буд. 67, відеоконференцзал) з повідомленням (викликом) учасників.

Встановити позивачу 10 (десяти) денний строк дня надання відповіді на відзив з дня отримання копії цієї ухвали. Повідомити позивача, що відповідь на відзив надається суду з доказами на її обґрунтування з підтвердженням надіслання відповіді з документами відповідачу.

Встановити відповідачу 5 (п`яти) денний строк для надання заперечень на відповідь на відзив з дня отримання відповіді. Повідомити відповідача, що заперечення на відповідь на відзив надається суду з доказами на їх обґрунтування з підтвердженням надіслання заперечень з документами позивачу.

Копію зазначеної ухвали направити/видати учасникам.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою Яготинського районного суду Київської області: https://yg.ko.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили нагайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повна ухвала складена та підписана 21 квітня 2025року.

Суддя С.П. Савчак