Номер провадження 2/205/1268/25
13 березня 2025 року
13.08.2024 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків.
Позов обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 придбала у ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 . У подальшому продала вказану квартиру ОСОБА_3 . Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 08.03.2023 року по справі № 461/5275/23 витребувано вищевказану квартиру з чужого незаконного володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 . На підставі вказаного рішення право власності на квартиру зареєстровано за ОСОБА_4 . У зв`язку з витребуванням квартири позивач сплатила ОСОБА_3 грошові кошти в сумі 1 916 292 грн. суму вартості квартири відповідно до звіту про оцінку майна станом на дату звернення до суду. Відповідач брав участь у розгляді справи про витребування квартири, але збитки позивачу не відшкодував.
На підставі викладеного позивач просить стягнути з відповідача на її користь грошові кошти в розмірі 1 916 292 грн.
Ухвалою судді від 19.08.2024 року позов прийнято до розгляду і відкрито провадження по цивільній справі в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 19.12.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Відповідач своїм процесуальним правом на подання відзиву на позов не скористався.
Від представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_5 надійшла заява, у якій просить розгляд справи провести без її участі та без участі позивача, позов задовольнити. Заперечень проти заочного розгляду справи не надала.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, однак, про причини неявки суд не повідомив.
Враховуючи вищевикладене, відповідно до ч.3 ст. 211, ч.4 ст.223, ч.1 ст.280, ст.281 ЦПК України, суд постановив розглядати справу за відсутності відповідача на підставі наявних у ній даних і доказів та ухвалити заочне рішення.
Через неявку в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, вивчивши наявні в матеріалах справи докази, доходить висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на таке.
У ході судового розгляду встановлено, що згідно з договором купівлі-продажу квартири від ОСОБА_6 продано ОСОБА_7 квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.9).
Відповідно до договору від 14.07.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кононенко С.А., ОСОБА_7 продав ОСОБА_2 квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 (далі - Квартира) (а.с.10-11).
Згідно з договором купівлі-продажу квартири від 03.08.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Сиротяком М.Р., зареєстрованим в реєстрі за № 869, ОСОБА_2 продав Квартиру ОСОБА_1 за 689 051,19 грн., що становить еквівалент 26 600 доларів США (а.с.54-55).
Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 22.06.2020 року по справі № 461/5771/17, залишеним без змін постановою Львівського апеляційного суду від 19.11.2020 року (а.с.18-21), позовні вимоги ОСОБА_4 до ОСОБА_7 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання правочину недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння задоволено частково, визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , що укладений 10.02.2005 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , у задоволенні решти позову відмовлено (а.с.14-17). Постановою Львівського апеляційного суду від 19.11.2020 року встановлено, що ОСОБА_1 є добросовісним набувачем.

27.02.2022 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 укладено договір купівлі-продажу квартири, посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Амбросійчук Л.В., зареєстрований у реєстрі за № 753 (а.с.12). За вказаним договором право власності на Квартиру було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_3 .

Постановою Верховного Суду від 08.03.2023 року по справі № 461/5771/17 рішення Галицького районного суду м. Львова від 22.06.2020 року в частині відмови у задоволенні позову ОСОБА_4 про витребування майна із чужого незаконного володіння скасувано й ухвалено в цій частині нове рішення, яким витребувано з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_4 (а.с.35-41).

Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 30.10.2023 року по справі № 461/5275/23 позов ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Амбросійчук Лілія Володимирівна, ОСОБА_1 , ОСОБА_8 , про витребування майна з чужого незаконного володіння задоволено, витребувано з чужого незаконного володіння ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_4 (а.с.25-29). Відповідно до відкритої інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень вказане рішення суду набрало законної сили 29.11.2023 року.

На підставі зазначеного судового рішення право власності на Квартиру зареєстровано за ОСОБА_4 (а.с.23).

Згідно зі звітом про оцінку вартості квартири АДРЕСА_1 , складеного експертом-оцінювачем ОСОБА_9 , ринкова вартість квартири станом на 29.07.2024 року складає 1 916 292 грн. (а.с.42-51).

Відповідно до розписки від 01.08.2024 року ОСОБА_3 підтвердив, що ОСОБА_1 , у зв`язку з витребуванням квартири на підставі рішення Галицького районного суду м. Львова від 30.10.2023 року, повернула (відшкодувала) йому грошову суму в розмірі 1 916 292 грн., визначену за звітом про оцінку вартості квартири АДРЕСА_1 (а.с.22).

Частиною 1 ст. 661 ЦК України в разі вилучення за рішенням суду товару у покупця на користь третьої особи на підставах, що виникли до продажу товару, продавець має відшкодувати покупцеві завдані йому збитки, якщо покупець не знав або не міг знати про наявність цих підстав.

Згідно зі ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

З урахуванням викладеного, а також того, що судовим рішенням було встановлено, що ОСОБА_1 є добросовісним набувачем за договором, укладеним з відповідачем, відшкодувала збитки ОСОБА_3 , у якого витребувано Квартиру, що позивач йому продала, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача відшкодування за договором купівлі-продажу, укладеного між сторонами щодо квартири АДРЕСА_1 , в розмірі, визначеному за звітом про оцінку майна станом на 29.07.2024 року.

Під час ухвалення рішення суд розподіляє судові витрати сторін.

Відповідно до ч.1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Так, відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Отже, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в загальному розмірі 15 140 грн. (а.с.57).

Позивач у попередньому орієнтовному розрахунку судових витрат зазначила, що її витрати на професійну правову допомогу складають 20 000 грн. Однак доказів понесення таких витрат матеріали справи не містять. Враховуючи викладене, у суду відсутні підстави для їх стягнення з відповідача на користь позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 661 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 10, 12, 13, 79-82, 89, 137, 141, 265, 280, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , грошові кошти в розмірі 1 916 292 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 15 140 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Н.Г.Остапенко