РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" квітня 2025 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Грушковської Л.Ю.,

за участі секретаря Шпак А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Жмеринка в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства,

в с т а н о в и в:

Начальник Державної екологічної інспекції у Вінницькій області Дубовий Ю. звернувся до Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області із даною заявою, в якій просив стягнути з відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області матеріальну шкоду, завдану внаслідок порушення природоохоронного законодавства у розмірі 24277,25 грн. та судовий збір у сумі 3028 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 03.08.2023 на адресу Інспекції від Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшли матеріали за зверненням лісничого Жмеринського лісового господарства ОСОБА_3 про незаконну порубку в кварті 55 поблизу с. Малі Коростівці. 03.08.2023 відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_1 були складені протоколи про адміністративне правопорушення №014728 та №014739 за незаконну порубку дерев та накладено на відповідачів штраф по 510 грн. Вказані дії є порушенням ст. 67, 69 Лісового Кодексу України. Внаслідок незаконної порубки відповідачі завдали державі матеріальну шкоду в розмірі 24277,25 грн.

Ухвалою суду від 08.01.2025 відкрито провадження у даній справі. Призначено судове засідання.

Представник позивача Державної екологічної інспекції у Вінницькій області Самохвалова К.В. подала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі.

Відповідач ОСОБА_1 не з`явився в судове засідання, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи шляхом розміщення інформації (оголошення) про виклик у справі на офіційній сторінці веб-порталу судової влади України.

Відповідачу ОСОБА_2 було надіслано ухвалу про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та копіями доданих документів за його зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання. На адресу повернувся конверт із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що підтверджується поштовим повідомленням наявним в матеріалах справи.

Згідно з положеннями частини сьомої та восьмої статті 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином, відповідач ОСОБА_2 вважається належним чином повідомленим про розгляд справи судом.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, оскільки розгляд справи відповідно до положень цього Кодексу здійснювався судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши та оцінивши докази у справі, судом встановлено таке.

Відповідно до копії протоколу про адміністративне правопорушення №014728 від 03.08.2023 року встановлено, що відносно ОСОБА_2 головним спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (конролю) ПЗФ лісів та рослинного світу було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.64, 67, 69 КУпАП. У зв`язку із тим, що 30.07.2023 ОСОБА_2 разом із ОСОБА_1 здійснив незаконну порубку трьох сухостійних дерев породи «Ясен» різних діаметрів в кв. АДРЕСА_1 , вид. 7 Жмеринського лісництва філії «Жмеринське лісове господарство» ДП «Ліси України» на території Северинівської ТГ Жмеринського району. Дозвільні документи на видалення дерев відсутні (а.с.16).

З копії постанови про накладення адміністративного стягнення №06/033 від 07.08.2023 року Державної екологічної інспекції у Вінницькій області встановлено, що ОСОБА_2 за протоколом про адміністративне правопорушення №014728 від 03.08.2023 року було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст.65 КУпАП та накладено грошове стягнення у вигляді штрафу (а.с.17).

Відповідно до копії протоколу про адміністративне правопорушення №014739 від 03.08.2023 року встановлено, що відносно ОСОБА_1 головним спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (конролю) ПЗФ лісів та рослинного світу було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.64, 67, 69 КУпАП. У зв`язку із тим, що 30.07.2023 ОСОБА_1 разом із ОСОБА_2 здійснив незаконну порубку трьох сухостійних дерев породи «Ясен» різних діаметрів в кв. АДРЕСА_1 , вид. 7 Жмеринського лісництва філії «Жмеринське лісове господарство» ДП «Ліси України» на території Северинівської ТГ Жмеринського району. Дозвільні документи на видалення дерев відсутні (а.с.18).

З копії постанови про накладення адміністративного стягнення №06/034 від 07.08.2023 року Державної екологічної інспекції у Вінницькій області встановлено, що ОСОБА_2 за протоколом про адміністративне правопорушення №014739 від 03.08.2023 року було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст.65 КУпАП та накладено грошове стягнення у вигляді штрафу (а.с.17).

З копій квитанцій від 11.08.2023 року встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 сплатили штраф по 510 грн. (а.с. 20, 21)

З копії претензії Державної екологічної інспекції Вінницької області від 29.08.2023 року вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було повідомлено про необхідність відшкодування шкоди за незаконну порубку дерев у розмірі 24277,25 грн. (а.с.22).

З розрахунку розмірів лісопорушення та заподіяної ними шкоди встановлено, що незаконною порубкою сухостійних дерев заподіяно шкоду у розмірі 24277,25 грн. (а.с.23).

Згідно з вимогами ст.ст. 66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно дотримуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до положень ч.1 ст.105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Відповідно до вимог п. «д» ч.1 ст.12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов`язані компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище.

Положеннями ч.ч.4,5 ст. 68, ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до абз. 3 п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» від 10 грудня 2004 року № 17 у справах про злочини, відповідальність за які передбачена ст. 246 КК, шкода визнається істотною, коли: були знищені певні види дерев у тій чи іншій місцевості; погіршилися породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу; виникли труднощі у відтворенні заліснення в певній місцевості; знизилась якість атмосферного повітря; змінились ландшафт місцевості, русло річки; сталась ерозія ґрунту; тощо. Якщо внаслідок незаконної порубки дерев, чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав несе відповідальність за ст.ст. 64-67 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними діями відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

За приписами ст. 1192 Цивільного кодексу України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а)наявність шкоди, б)протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

За встановлених судом обставин, враховуючи доведеність вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП, позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Оскільки позов задоволено у повному обсязі, з відповідачів в рівних частках слід стягнути на користь Державної екологічної інспекції у Вінницькій області суму сплаченого судового збору у розмірі 3028 коп.

Керуючись ст.ст. 263- 265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Стягнути рівних частках з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , останнє відоме місце реєстрації: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 та ОСОБА_2 ,, ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області матеріальну шкоду, завдану внаслідок порушення природоохоронного законодавства у розмірі 24277,25 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , останнє відоме місце реєстрації: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 та ОСОБА_2 ,, ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 в рівних частках на користь Державної екологічної інспекції у Вінницькій області судовий збір в сумі 3028 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду через Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя