Номер провадження 2-п/754/51/25
Справа № 754/571/24
У Х В А Л А

Іменем України

18 квітня 2025 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючої судді Гринчак О.І.,

за участю секретаря судових засідань Головач О.О.,

представниці заявника - адвоката Кабриль Ю.В.,

представника позивача - Банецького Б.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 березня 2024 року у справі за позовною заявою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 28 березня 2024 року у справі № 754/571/24 позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО" задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО" заборгованість за спожиті послуги з централізованого опалення та спожиті послуги з централізованого постачання гарячої води в сумі 56879,95 грн, та понесені у справі витрати зі сплати судового збору в сумі 2684,00 грн та 33,00 грн витрат, пов`язаних з отриманням інформації з ДРРПНМ.

26 березня 2025 року ОСОБА_1 , через представника - адвоката Кабриль Юлію Володимирівну, направив до суду засобами поштового зв`язку заяву про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 березня 2024 року у справі № 754/571/24 за позовною заявою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, в якій просить суд:

- визнати поважними причини пропущення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення у справі № 754/571/24;

- скасувати заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28.03.2024 у справі № 754/571/24 та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

Вимоги заяви мотивовані тим, що:

- заявник зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , однак починаючи з 2018 року фактично не проживає за вказаною адресою;

- з урахуванням загальної позовної давності вимоги щодо стягнення заборгованості за спожиті послуги в період 2018 року пред`явлені із пропущенням строку давності.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 04 квітня 2025 року поновлено відповідачу ОСОБА_1 пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 березня 2024 року у справі № 754/571/24. Прийнято до розгляду заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва 28 березня 2024 року. Призначено вказану заяву до розгляду у судовому засіданні на 18 квітня 2025 року.

У судовому засіданні представниця заявника підтримала вимоги заяви про перегляд заочного рішення. Представник позивача щодо скасування заочного рішення заперечував.

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, лише сукупність зазначених обставин є підставою для скасування заочного рішення в порядку ст. 288 ЦПК України.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б.В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява №14448/88, § 33).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є співласником квартири: АДРЕСА_1 (а.с. 175).

Відповідно до положень статті 13 Конституції України власність зобов`язує.

Згідно з ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Отже, ОСОБА_1 як співвласник майна зобов`язаний нести тягар з його утримання, і його доводи про непроживання у квартирі не можуть бути підставою для звільнення від такого обов`язку.

Окрім, того, слід зауважити, що ОСОБА_1 направлялась кореспонденція за адресою зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 , проте поштові відправлення повернулися до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 177, 184).

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Отже, у силу положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що поштове відправлення вручено відповідачу та він був повідомлений про розгляд справи належним чином.

Як зазначається у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі № 214/5505/16, можливість ухвалення заочного рішення слугує попередженням відповідачеві, який ухиляється від явки до суду. Не з`явившись на судове засідання, відповідач добровільно обмежує себе у використанні процесуальних прав на надання суду доказів, на висловлення заперечень проти позову, виключає свою участь у дослідженні доказів під час судового засідання.

Обґрунтовуючи заяву про перегляд заочного рішення, заявник доказів на обґрунтування своїх заперечень проти вимог позивача не зазначив та не надав.Доводи відповідача зводяться до необхідності застосування наслідків спливу загальної позовної давності.

Судом встановлено, що позов поданий 11 січня 2024 року, а заборгованість заявлена до стягнення з 01 травня 2018 року. Визначений статтею 257 ЦК України трирічний строк звернення до суду мав би закінчитися 01 травня 2021 року, однак згідно з п. 12 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України він був продовжений на строк дії карантину, тобто з 12.03.2020 по 30.06.2023, а згодом відповідно до п. 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України - зупинений час воєнного стану, який введено з 24.02.2022 і триває донині.

Отже, позовна давність за вимогами, що є предметом спору, не спливла, тому доводи заявника не знайшли свого підтвердження.

Заочне рішення може бути скасовано лише за сукупної наявності двох умов: поважної неявки в судове засідання відповідача та істотність доказів для правильного вирішення справи.

З огляду на те, що ОСОБА_1 повідомлявся судом належним чином про дату, час та місце розгляду справи шляхом надсилання на адресу його зареєстрованого місця проживання судової повістки, він є співвласником майна та зобов`язаний нести тягар з його утримання, а також враховуючи, що строк звернення до суду за вимогами, які є предметом спору не сплив, суд доходить висновку, що заявник не довів суду поважності причин неподання ним відзиву, та не довів, що докази, на які він посилаться мають істотне значення для правильного вирішення справи.

На підставі викладеного суд дійшов висновку, що підстав для задоволення заяви та скасування заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 березня 2024 року немає.

Керуючись ст. ст. 128, 260, 287, 288 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 березня 2024 року у справі № 754/571/24 за позовною заявою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали складено та підписано 18.04.2025.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак