ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6740/25
провадження № 2/753/6586/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" квітня 2025 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Маркєлової В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В:

У квітні 2025 року ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до протокола автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.04.2025 для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Маркєлової В.М.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суд вважає, що позовна заява належить до юрисдикції іншого суду з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Позивач зазначила, що відповідач проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі, якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Згідно з наданою Управлінням реєстраційних повноважень та ведення реєстру територіальної громади Краматорської міської ради довідкою № 12295 про реєстрацію місця проживання особи ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин РФ, був зареєстрований у період з 27.10.2016 по 22.12.2020 за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них (альтернативна підсудність).

Позивач зазначила, що від шлюбу з відповідачем дітей не мають.

Оскільки малолітніх або неповнолітніх дітей у сторін немає, правила альтернативної підсудності не застосовуються.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Оскільки останнім зареєстрованим місцем проживання відповідача є м. Краматорськ Донецької обл., справа підсудна Краматорському міському суду.

Разом із тим, суд зазначає таке.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Вища рада правосуддя рішенням від 25.07.2023 № 747/0/15-23 змінила територіальну підсудність судових справ Краматорського міського суду Донецької області на Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Таким чином, справа підлягає направленню за підсудністю до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області за останнім відомим зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача.

Керуючись нормами ст. 27, ч. 2 ст. 28, 31, 187, 260, ст. 261, ч. 1, 2 ст. 273, 353-355 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбунаправити до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області(52005, Дніпропетровська обл., Дніпропетровський р-н, смт Слобожанське, буд. 7) за підсудністю.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.М. Маркєлова