Справа №: 398/1374/25
провадження №: 2-з/398/7/25
УХВАЛА

Іменем України

"17" квітня 2025 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Москалик В. В. в приміщенні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області розглянувши заяву позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Сузір`я" про забезпечення позову, що подається одночасно з позовною заявою, за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сузір`я" , в інтересах якого діє представник адвокат Кушніров Олександр Миколайович до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП,-

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "Сузір`я" звернулося до суду з заявою про забезпечення позову, яку подало одночасно з пред`явленням позову до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП, просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на грошові кошти, нерухоме та рухоме майно, що належить ОСОБА_1 в межах суми позову 39 862,61 грн та витрат пов`язаних з розглядом справ 12 542,00 грн, що загалом складає 52 404,21 грн. Вказує, що необхідність забезпечення позову полягає в тому, що ДТП відбулось 11.11.2024, проте до сьогоднішнього часу, тобто зі спливом чотирьох місяців відповідач жодним чином не відреагував щодо необхідності добровільного відшкодування завданої позивачеві шкоди. Разом з цим належним тому підтвердженням є те, що позивач звернувся до суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_2 , у якого замовлено дослідження для визначення розміру матеріального збитку, завданого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди автомобілю марки RENAULT Duster д.н.з. НОМЕР_1 . Як слідує зі змісту звіту № 36 від 17.02.2025, що доданий до позовної заяви, огляд транспортного засобу проведено в тому числі за участі відповідача. Оскільки сплачені страховою компанією суми страхового відшкодування не покрили повний розмір завданого позивачеві матеріального збитку, представник останнього під час проведення СОД ОСОБА_2 огляду транспортного засобу, а також після такого огляду намагався врегулювати спір у позасудовому порядку шляхом безпосереднього спілкування з відповідачем. Як наслідок всі намагання позивача лишилися без належного реагування зі сторони відповідача. Щодо реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, зазначає, що відповідач постійно вчиняє дії, спрямовані на уникнення можливості врегулювання в позасудовому порядку даного спору. Позивач вважає, що відповідач і надалі різними способами буде ухилятись від виконання, включаючи можливість відчуження майна та розтрату грошових коштів. Невжиття відповідних заходів забезпечення позову надасть відповідачу можливість здійснити як перереєстрацію майна, так і зменшення грошових коштів, що може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позову, чим фактично буде нівельована функція судового рішення як механізму дійсного поновлення порушених прав та інтересів позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Суд, розглянувши зміст заяви про забезпечення позову та дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Згідно з ч.1 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, має порівнювати негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів.

При розгляді заяви про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконанню чи утрудненню виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.09.2019 у справі № 320/3560/18.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 в справі № 753/22860/17 зазначено, що "умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача".

З матеріалів позовної заяви вбачається, що предметом позову у цій справі є позовні вимоги майного характеру про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП, але при цьому заявник не обґрунтував доказами, що незабезпечення позову в обраний спосіб ускладнить чи унеможливить виконання рішення суду.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просять заявники, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Зі змісту заяви про забезпечення позову вбачається, що позивач припускає існування небезпеки відчуження майна та розтрату грошових коштів, при цьому не зазначаючи конкретно, яке саме майно може бути відчужене відповідачем та на які саме грошові кошти має бути накладений арешт.

Однак належних та допустимих доказів на підтвердження вказаних обставин чи обгрунтованого припущення заявник суду не надав.

У цивільному судочинстві відповідно до принципу змагальності сторін і загальних правил розподілу тягаря доказування обов`язок доведення підстав для застосування заходів забезпечення позову покладається на осіб, які звертаються з відповідною заявою.

Проте об`єктивних обставин, що несуть реальну загрозу невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду заявниками не наведено.

Виходячи з того, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, підстав вважати, що невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду в майбутньому, суд не вбачає.

Оскільки заява про забезпечення позову не містить обґрунтованих доводів щодо реальних, існуючих обставин, які вказують на наявність ризиків та на ймовірну складність або неможливість виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог, так само як і не містить документального обґрунтування, наявності фактичних обставин, обґрунтованих доказів, які свідчать про загрозу невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, та ґрунтується лише на припущеннях заявника, та не є співмірним із заявленими вимогами в цій справі, оскільки просить накласти арешт на будь-які грошові кошти, нерухоме та рухоме майно відповідача, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про забезпечення позову у зв`язку з її необґрунтованістю.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 151, 153, 258, 260, 353, 354 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Сузір`я" про забезпечення позову відмовити повністю.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Дана ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Суддя Вікторія МОСКАЛИК