Справа № 147/252/25
Провадження № 2/147/199/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
17 квітня 2025 року с-ще Тростянець
Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:
головуючого судді Борейко О. Г. ,
із секретарем Криворучко Н. М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, в залі суду в селищі Тростянець Гайсинського району Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
17 лютого 2025 року до Тростянецького районного суду Вінницької області через систему «Електронний суд» від адвоката Ярмоловича О. Є і інтересах ОСОБА_1 надійшов позов до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позовна заява мотивована тим, що 25.11.2015 між сторонами укладено шлюб, який зареєстровано Виконавчим комітетом Воробіївської сільської ради Білогірського району Хмельницької області. Зазначає, що спільне життя у позивача з відповідачем не склалося, у зв`язку з різними поглядами на сімейне життя, що поступово призвело до того, що позивач та відповідач стали зовсім чужими людьми. Можливості зберегти сім`ю немає Шлюбні відносини між сторонами припинено, спільне господарство не видеться. Сторони мають спільну дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач зазначає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача. За таких обставин, просить суд: розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 зареєстрований 25.11.2015 Виконавчим комітетом Воробіївської сільської ради Білогірського району Хмельницької області , актовий запис №9.
Ухвалою судді від 19 лютого 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.
Позивач у судове засідання не з`явилася, однак від її представника адвоката Ярмоловича Є. О. через систему «Електронний суд» надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, позов підтримує повністю та наполягає на його задоволенні, просить не надавати строків на примирення, на заочний розгляд справи згоден.
Відповідач, в судові засідання 08 квітня 2025 року та 17 квітня 2025 року не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся в порядку передбаченому ЦПК України. Відзиву на позовну заяву, клопотання чи інші письмові пояснення від відповідача до суду не надходили. На адресу суду поверталися як невручені конверти адресовані відповідачу з відмітками відділення поштового зв`язку: «адресат відсутній за вказаною адресою».
Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами, оскільки під час підготовки справи до розгляду дотримано вимоги ЦПК України щодо належного повідомлення сторін у справі про розгляд справи.
З урахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких мотивів.
Судом встановлено, що 25 листопада 2015 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 зареєстрований шлюб у Виконавчому комітеті Воробіївської сільської ради Білогірського району Хмельницької області, про що складено відповідний актовий запис №9. Після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини - ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 виданим Виконавчим комітетом Воробіївської сільської ради Білогірського району Хмельницької області 25.11.2015 (а.с. 4).
ІНФОРМАЦІЯ_2 у сторін народився син ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження виданого Виконавчим комітетом Торканівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області 27.01.2014 (а.с. 6).
Відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Згідно із положеннями статтей 24, 56 Сімейного кодексу України (далі СК України) кожен з подружжя вправі припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбу не допускається.
Такі положення національного законодавства України відповідають статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Згідно із ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Частина 1 статті 105 СК України вказує, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за спільною заявою подружжя або одного з них.
Відповідно до статтей 110-112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.
Суд не може примусити позивача зберегти сім`ю, оскільки шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
З огляду на позицію позивача щодо неможливості зберегти сім`ю, відсутність мотивованих заперечень від відповідача, суд вважає необхідним шлюб розірвати не вживаючи заходів для примирення.
Суд переконаний, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення, за таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.
Згідно із ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Щодо судових витрат суд зазначає таке.
Відповідно до ч. 1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
За змістом ст.141 ЦПК України судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на сторону відповідача.
Згідно з ч.8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
З копії квитанції №R25L-Q4L5-18FE від 17.02.2025 встановлено, що позивачем понесено 968,96 грн витрат на сплату судового збору при зверненні до суду (а.с. 10).
Тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір.
На підставі викладеного, керуючись статтями 104-115 СК України, статтями 13, 81, 133, 141, 263-265, 279, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб ОСОБА_2 та ОСОБА_6 , який зареєстрований 25 листопада 2015 року у Виконавчому комітеті Воробіївської сільської ради Білогірського району Хмельницької області, за актовим записом №9.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 968,96 грн (дев`ятсот шістдесят вісім гривень 96 копійок) витрат зі сплати судового збору.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається до або через відповідні суди, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відомості про учасників справи:
позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_2 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ;
відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - НОМЕР_3 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 .
Суддя О. Г. Борейко