Провадження № 2/742/522/25
Єдиний унікальний № 742/38/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2025 року м. Прилуки

Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області в складі: головуючого судді Давидчука Д.П., за участю секретаря судового засідання Сумцової Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Прилуки заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Дуденок О.О., та заяву представника позивача ОСОБА_2 адвоката Зибінської Г.В. про виправлення описки у в ухвалі суду про призначення експертизи від 09.04.2025,

ВСТАНОВИВ:

І. Суть справи.

1. У провадженні Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області перебуває цивільна справа №742/38/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя.

2. У вказаній справі за клопотанням представника позивача Зибінської Г.В., призначено оціночно-будівельну експертизу для визначення ринкової вартості нерухомого майна. Предметом вказаної експертизи є визначення ринкової вартості житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки за цією ж адресою.

3. 11.04.2025 до Прилуцького міськрайонного суду надійшла заява представника відповідача адвоката Дуденок О.О., про виправлення описки в судовому рішенні, в якій остання просить виправити описку в ухвалі суду про призначення експертизи від 09.04.2025 та виключити з тесту ухвали призначення експертизи ринкової вартості земельної ділянки.

4. 11.04.2025 до суду надійшла заява представника позивача адвоката Зибінської Г.В. про виправлення описки в ухвалі про призначення експертизи, в якій остання просить виправити описку в ухвалі суду про призначення експертизи від 09.04.2025 та виключити з тесту ухвали призначення експертизи ринкової вартості земельної ділянки.

ІІ. Акти законодавства та мотиви, якими керувався суд.

5. Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

6. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

7. Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені у судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

8. Описка - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка, помилки у написанні складних чисел тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, наприклад: написання прізвищ та імен, адреси, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Суд може виправити лише ті описки в судовому рішенні, які сам допустив. За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях). При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

9. Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

10. У відповідності до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 р. за №14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

11. Суд зазначає, що предметом позову є поділ спільного сумісного майна подружжя.

12. Так, за змістом позовної заяви, позивач просить, зокрема, припинити право спільної сумісної власності подружжя на житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку для будівництва і обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд кадастровим номером :04:001:0593 площею 0,0683 га.

13. 26.02.2025 до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 , в якій остання просить здійснити поділ спільного майна подружжя, зокрема житловий будинок та земельну ділянку по АДРЕСА_1 залишити за нею. Вказану зустрічну позовну заяву прийнято до розгляду ухвалою суду від 26.02.2025.

14. Таким чином, зі змісту позовної заяви ОСОБА_2 та зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що житловий будинок який розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельна ділянка для будівництва і обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд кадастровим номером :04:001:0593 площею 0,0683 га, є предметом спору.

15. Представником позивача адвокатом Зибінською Г.В. 06.03.2025 подано до суду заяву про уточнення позовних вимог. Зі змісту цієї заяви вбачається, що житловий будинок який розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку для будівництва і обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд кадастровим номером :04:001:0593 площею 0,0683 га позивач просить залишити за відповідачем, а решту спірного майна за позивачем.

16. Також 06.03.2025 представник позивача ОСОБА_3 подала до суду уточнене клопотання про призначення оціночно-будівельної експертизи. В резолютивній частині клопотання вона просить поставити на вирішення експерта наступні питання: « яка ринкова вартість житлового будинку загальною площею 121,4 кв. м. з належними господарсько-побутовими будівлями за адресою АДРЕСА_1 станом на момент проведення експертизи; яка ринкова вартість земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 . :04:001:0593 площею 0,0683 з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку станом на момент проведення експертизи». Таким чином, в уточненому клопотанні позивач також просить визначити ринкову вартість і земельної ділянки, і житлового будинку.

17. Як вже зазначалося вище, предметом позову в справі є поділ спільного сумісного майна подружжя, зокрема житлового будинку і земельної ділянки. Після подання 06.03.2025 уточненої позовної заяви зазначене майно залишилось предметом спору. Інших змін предмету або підставу позову позивач не надавала.

18. Відповідач у зустрічній позовній заяві від 25.02.2025 також зазначила будинок і земельну ділянку як предмет позову.

19. Відповідно до ч. 2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

20. Оскільки і будинок, і земельна ділянка визначені сторонами як предмет спору про поділ майна подружжя, визначення їх вартості впливає на ціну позову.

21. Визначення ціни позову є беззаперечним елементом позовної заяви та обов`язком позивача (п. 3. ч.3 ст. 175 ЦПК), який виконується при оформленні змісту позовної заяви з метою її подальшої оцінки судом на прийнятність до розгляду та можливості відкриття провадження чи відмові у відкритті провадження або постановлення ухвали про усунення недоліків. Чинне процесуальне законодавство (п. 2) ч. 1 ст. 176 ЦПК України) не передбачає надання позивачем до суду відомостей про ринкову чи оціночну вартість майна.

22. Вартість майна - це поняття, яке не має прямого визначення у процесуальному законодавстві. Відповідно до Академічного тлумачного словника української мови вартість це виражена у грошах ціна чого-небудь. Отже, відповідно до загальних засад економічної теорії та змістовного тлумачення, вартість це розрахункова величина, що визначає суму грошей (ціну), за яку може бути проданий той чи інший товар, зокрема й нерухомість.

23. Позовна вимога майнового характеру, - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто, будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів, зокрема, складають спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Позовна вимога є майновою, якщо вона за своєю природою пов?язана з володінням майном. Позивач самостійно визначає ціну позову, підтвердивши його належними доказами, ? зокрема: позовна заява з визначеною ціною позову на день її подання, експертний висновок, тощо. Указана процесуальна позиція зазначена в ухвалі КЦС ВС від 23.02.2022 у справі № 448/754/18.

24. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане у даному населеному пункті чи місцевості. Обов`язок визначення ціни позову покладається на позивача, на підтвердження чого повинні бути надані відповідні докази експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна. Указана процесуальна позиція зазначена в ухвалі КЦС ВС від 01.12.2021 у справі № 495/10352/17.

25. Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

26. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

27. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

28. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

29. Наведене вище свідчить, що сторони, кожен з яких є позивачем за своїм позовом, несуть обов`язок з визначення ціни позову. З цією метою вони вправі клопотати перед судом про призначення експертизи та пропонувати питання для експертизи. Натомість, прерогатива з визначення питань, які слід поставити експерту, залишається за судом.

30. Суд звертає увагу, що представником відповідача у відзиві на позовну заяву від 18.03.2025 вказано, що земельна ділянка є такою, що була приватизована відповідачем та не є предметом спільного майна подружжя, а є особистою власністю відповідача. При цьому наведені доводи не підтверджено засобами доказування.

31. В подальшому, представником позивача надано відзив на позовну заяву від 18.03.2025, в якій остання просить призначити оціночно-будівельну експертизу з визначення ринкової вартості житлового будинку.

32. При цьому жодна зі сторін не змінювала ані предмет позову, ані підставу позову.

33. Одним з основоположних принципів цивільного права є принцип «право слідує за річчю». Згідно з ч. 1 ст. 377 ЦК України до особи, яка набула право власності на об`єкт нерухомого майна (житловий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, право власності на який зареєстровано у визначеному законом порядку, або частку у праві спільної власності на такий об`єкт, одночасно переходить право власності (частка у праві спільної власності) або право користування земельною ділянкою, на якій розміщений такий об`єкт, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта, у порядку та на умовах, визначених Земельним кодексом України. Істотною умовою договору, який передбачає перехід права власності на об`єкт нерухомого майна (житловий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, який розміщений на земельній ділянці і перебуває у власності відчужувача, є умова щодо одночасного переходу права власності на таку земельну ділянку (частку у праві спільної власності на неї) від відчужувача (попереднього власника) відповідного об`єкта до набувача такого об`єкта. Аналогічний зміст закладений і в ст.. 120 Земельного кодексу України.

34. Оскільки предметом позову є земельна ділянка і житловий будинок, що розташований на ній, суд вважає, що визначення фактичної долі цих речей за результатами розгляду справи можливо тільки в їх нерозривному зв`язку. З цією метою, а також для визначення ціни позову, необхідним є визначення їх ринкової вартості, що дасть можливість суду здійснити справедливий поділ спільного майна подружжя.

35. Також суд зауважує, що сторони не були позбавлені можливості провести експертизу на замовлення учасників справи та надати її суду, визначивши перелік питань за взаємною згодою. Більше того, конструкція статті 103 ЦПК України побудована таким чином, що суд призначає експертизу у випадку, коли сторони не надали відповідні висновки експертів, оскільки саме кожна зі сторін несе обов`язок доказування обставин, на які вона посилається. В такому разі вони вільні не тільки у виборі питань, але й у виборі експерта (установи) якій призначається експертиза. Натомість, зазначені питання сторони залишили за судом.

36. Суд наголошує, що зміст інституту виправлення описки в судовому рішенні передбачає вправлення саме не умисних, випадкових арифметичних чи граматичних помилок. При цьому судове рішення має залишатися незмінним по суті. Водночас, представники сторін в заявах про виправлення описки в ухвалі суду про призначення експертизи від 09.04.2025 просять внести зміни в резолютивну частину рішення та фактично виключити одне з питань, поставлених експерту. Такі вимоги суперечать змісту ст.. 269 ЦПК України.

ІІІ. Висновки суду.

37. З урахуванням вищевикладених доводів, суд дійшов висновку, що заяви представника позивача та представника відповідача про виправлення описки в ухвалі Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 09.04.2025 про призначення експертизи є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. 260, 269, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача адвоката Зибінської Г.В. та заяву представника відповідача адвоката Дуденок О.О. про виправлення описки в ухвалі Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 09.04.2025 про призначення експертизи у цивільній справі №742/38/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Дмитро ДАВИДЧУК