14.04.2025 Справа № 756/1434/25
Унікальний номер 756/1434/25
Номер провадження 2/756/2400/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шролик І.С.,

секретар судового засідання - Лисенко Д.О.,

за участю представника позивача - Радкевича С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позовних вимог позивач повідомляє, що після смерті батька ОСОБА_2 відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частки на квартиру АДРЕСА_1 . В період з 2022 по 2024 рік ОСОБА_1 перебував у складі Збройних Сил України, що завадило своєчасно подати заяву про прийняття спадщини. В січні 2025 року звернувся до нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мороз Р.Д., який повідомив, що спадкову справу після смерті ОСОБА_2 не заведено, роз`яснено право звернення до суду зі заявою. Просить визнати поважними причини пропуску строку та задовольнити позовні вимоги.

Рух справи

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31 січня 2025 року матеріали позовної заяви передано на розгляд судді Шролик І.С.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 05 лютого 2025 року позовну заяву залишено без руху для сплати судового збору.

На виконання вимог ухвали позивач 07 лютого 2025 року сплатив судовий збір.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 17 лютого 2025 року справу прийнято до розгляду, визначено, що спір підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого розгляду на 18 березня 2025 року.

Від представника відповідача Київської міської ради 14 березня 2025 року надійшли письмові пояснення на позовну заяву, в яких покладаються на розсуд суду, просять справу розглянути без участі представника відповідача.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 18 березня 2025 року закрито підготовче провадження по справі та призначено до судового розгляду на 14 квітня 2025 року.

В судовому засіданні представник позивача - адвокат Радкевич С.О. підтримали заявлені позовні вимоги. Зауважив, що долученими до справи доказами доводиться факт перебування позивача у лавах ЗСУ з 23 березня 2022 року по 16 квітня 2024 року, є учасником бойових дій. Просив визнати пропущений строк для звернення зі заявою про прийняття спадщини з поважних причин та надати додатковий строк позивачу у три місяці для подання заяви.

Представник відповідача Київської міської ради 14 квітня 2025 року до суду не з`явився.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази по справі, які вважає належними, допустимими та достатніми в їх сукупності, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, виходячи з принципів змагальності та диспозитивності, приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Фактичні обставини справи

Дослідивши письмові докази подані в обґрунтування позову, судом встановлені наступні обставини та правовідносини між сторонами.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.5).

Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді частки на квартиру АДРЕСА_1 , що доводиться свідоцтвом про право власності на житло від 16 грудня 1997 року, виданого органом приватизації ДКУЖГ Мінського району м.Києва (а.с.7).

Як встановлено зі свідоцтва про народження, виданого російською мовою позивач ОСОБА_3 є сином ОСОБА_4 (а.с.6).

З відповіді приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мороза Р.Д. від 03 січня 2025 року встановлено, що ОСОБА_1 надано роз`яснення, в якому фактично відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину та не відкрито спадкову справу після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 його батька ОСОБА_2 , у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.13).

Згідно військового квитка від 07 листопада 2012 року ОСОБА_1 прийнятий на службу 23 березня 2022 року та звільнений 16 квітня 2024 року, в зазначений період перебував на військовій службі у військовій частині НОМЕР_1 (а.с.16-19).

Застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті рішення

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно статті 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Часом відкриття спадщини відповідно до ч. 2 ст. 1220 Цивільного кодексу України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно частини 1 статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до положень статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Згідно положень статті 1272 Цивільного кодексу України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України.

Згідно положень постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо.

Ураховуючи, що батько позивача ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а позивач звернулась до нотаріуса зі заявою лише 03 січня 2025 року, дійсно пропустив законодавчо визначений шестимісячний строк для прийняття спадщини.

За вимогами статті 12, 80, 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із ст. 6 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини позивач вказує введення військового стану на території України, проходження військової служби у Збройних Силах України, що суд вважає поважними причинами та в своїй сукупності є об`єктивними обставинами, що перешкоджали позивачу своєчасно подати заяву.

24 лютого 2022 року Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» введено режим воєнного стану.

Постановою Кабінету Міністрів України № 719 від 24 червня 2022 року «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд прийшов до переконання, що позивач пропустив строк прийняття спадщини, з поважних об`єктивних причин, захистити своє порушене право не може, факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, позивачем надано належні та допустимі докази поважності пропущеного строку для прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини ОСОБА_1 поважною, а тому позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, терміном в три місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1268-1270, 1272 Цивільного Кодексу України, ст. ст. 4, 12, 80, 81, 89, 258, 259, 264, 265, 268, 354 Цивільного процесуального Кодексу України, суд

ВИРШИВ:

Задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 14 квітня 2025 року.

Суддя І.С. Шролик