Справа № 296/1479/25
Р І Ш Е Н Н Я (З А О Ч Н Е)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" березня 2025 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі: головуючого судді Шкирі В. М., за участі секретаря Сейко Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Житомира цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

10.02.2025 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Вимоги позивач обґрунтовує тим, що 06.02.1983 року між ним та ОСОБА_2 зареєстровано шлюб у Виконавчому комітеті Потіївської сільської ради Радомишльського району Житомирської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження складено відповідний актовий запис №4.

Сторони від шлюбу неповнолітніх дітей не мають.

Спільне життя з відповідачкою не склалося. З 2008 року сторони проживають окремо, подружніх стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть. Відповідач не дає згоди на розірвання шлюбу,а тому позивач змушений звертатися до суду.

Ухвалою суду від 19.02.2025 року по справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін про день, час та місце розгляду справи.

Сторони до суду не з`явилися.

21.03.2025 позивач подав заяву в якій просив розгляд справи 25.03.2025 проводити у його відсутність. Позовні вимоги просив задовольнити. Заперечень проти ухвалення заочного рішення позивач не має.

Відповідач в судове засідання 25.03.2025 не з`явився, був належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи.

Так ухвалу про відкриття провадження у справі та призначення її до розгляду на 25.03.2025 разом з позовною заявою та її додатками направлено відповідачу за адресою місця реєстрації: АДРЕСА_1 . Проте, 05.03.2025 до суду повернувся конверт з відправленням, згідно довідки "Укрпошти" від 03.03.2025 причина невручення; "адресат відсутній за вказаною адресою".

У постанові Верховного Суду від 21.12.2022 у справі № 757/15603/19 наведено позицію, що у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням, зокрема на відсутність за вказаною адресою, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії, а повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки .

Отже вважається, що відповідач повідомлений про розгляд справи 296/1479/25 о 10-00 годині 25.03.2024 саме 03.03.2025

Верховний Суд у постановах від 13 листопада 2020 року у справі № 359/5348/17 (провадження № 61-18620св19), від 08 грудня 2021 року у справі № 369/10161/19 (провадження № 61-3468св21) зазначив, що якщо сторони чи їх представники, чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторони чи її представника, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні

Суд вважає, що наявних у справі матеріалів у цій справі, достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, та не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті

Згідно ч. 5 ст. 259 та ч. 1 ст. 281 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам ст. 280, 281 ЦПК України.

У зв`язку з розглядом справи за відсутності всіх учасників справи в порядку спрощеного провадження, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини.

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 04.02.2025 (видане повторно), між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ), 06.02.1983 року укладено шлюб, який зареєстрований у Виконавчому комітеті Потіївської сільської ради Радомишльського району Житомирської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження складено відповідний актовий запис №4 (а.с. 6).

Від шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають, позивач стверджує, що відповідач ухиляється від розірвання шлюбу органами РАЦС, а тому він змушений звернутися до суду.

Таким чином суд встановив, що між сторонами, які не мають неповнолітніх дітей, існує спір з приводу розірвання шлюбу, що регулюється нормами Сімейного кодексу України та розірвання шлюбу можливе лише в судовому порядку.

Вирішуючи спір по суті заявлених вимог суд виходить з наступного.

Згідно ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їхнім інтересам та інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, його рішення є остаточним, а відповідач правом на подачу відзиву та спростування позову не подала, відтак у суду нема підстав сумніватися у доводах позивача, а відмова в розірванні шлюбу буде примушенням позивача до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Приймаючи до уваги, що причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить його інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню, а тому шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.

Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище при одруженні, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Оскільки відповідач не звертався до суду з заявою про відновлення дошлюбного прізвища то і після розірвання шлюбу має право іменуватися шлюбним прізвищем " ОСОБА_4 "

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно ч. 2 ст. 115 СК України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 115 СК України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Щодо розподілу судових витрат.

Згідно з п. 6 ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

Позивач при подачі позову до суду згідно Закону України "Про судовий збір" поніс судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1211,20 грн.

Оскільки суд приймає рішення про задоволення позову то відповідно судові витрати у вигляді судового збору в сумі 1211,20 грн підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст. ст. 7, 8,12, 81, 141, 142, 258-259, 263, 264, 265, 273, 352, 355 ЦПК України, ст. ст. 104, 112-115 СК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовільнити в повному обсязі.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) зареєстрований 06.02.1983 року у Виконавчому комітеті Потіївської сільської ради Радомишльського району Житомирської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження складено відповідний актовий запис №4.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 має право й надалі іменуватися шлюбним прізвищем " ОСОБА_4 "

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) судовий збір в сумі 1211 (одну тисячу двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Копію рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили направити до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути оскаржено відповідачем шляхом подання до Корольовського районного суду м.Житомира заяви про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м.Житомира протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Cуддя В. М. Шкиря