У х в а л а

9 квітня 2025 року

м. Київ

Справа № 295/617/20

Провадження № 61-11523ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І. - розглянув питання щодо відкриття касаційного провадження

за касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - відповідач), інтереси якого представляє адвокат Ткачук Анатолій Олександрович (далі - адвокат),

на постанову Житомирського апеляційного суду від 17 червня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_2 (далі - позивачка) до відповідача про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, та

в с т а н о в и в:

1. У січні 2020 року позивачка звернулася до суду з позовом, у якому просила стягнути з відповідача 290 061,79 грн майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

2. 12 березня 2024 року Богунський районний суд міста Житомира постановив ухвалу, згідно з якою залишив позовну заяву без розгляду.

3. 17 червня 2024 року Житомирський апеляційний суд прийняв постанову, згідно з якою скасував ухвалу суду першої інстанції та скерував справу для продовження її розгляду до цього суду.

4. 12 серпня 2024 року адвокат в інтересах відповідача сформував у системі «Електронний суд» касаційну скаргу (вх. № 26901/0/220-24 від 13 серпня 2024 року), у якій просив скасувати зазначену постанову апеляційного суду та залишити в силі ухвалу суду першої інстанції. Обґрунтував касаційну скаргу так:

- позивачка була належним чином повідомлена про дату, час і місце розгляду справи, зокрема, на 23 травня 2023 року, на 8 червня 2023 року, на 24 жовтня 2023 року, на 12 грудня 2023 року, на 21 січня 2024 року, на 12 березня 2024 року. Вперше позивачка не з`явилася у судове засідання 24 жовтня 2023 року, наступні два судові засідання, призначені на 12 грудня 2023 року та на 21 січня 2024 року, були відкладені у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному. У наступне судове засідання, призначене на 12 березня 2024 року, позивачка знову не з`явилася, тобто її неявка є повторною;

- процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Юридичне значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день і час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (див. постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 7 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц);

- суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (див. постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц).

5. 17 вересня 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою залишив касаційну скаргу без руху та встановив для усунення недоліків останньої десятиденний строк із дня вручення копії тієї ухвали. Відповідач мав: (1) додатково обґрунтувати поважність причини пропуску строку на касаційне оскарження, зокрема те, що апеляційний суд не вручив копію оскарженої постанови відповідачу чи адвокату у день виготовлення її повного тексту, не надіслав їм цю постанову раніше, ніж 9 липня 2024 року (зокрема до електронного кабінету), а вони її не отримали аж до 12 липня 2024 року; (2) надати доказ надсилання копії касаційної скарги з усіма її додатками позивачці, (3) надати документ про сплату 484,48 грн судового збору.

6. 7 жовтня 2024 року адвокат в інтересах відповідача сформував у системі «Електронний суд» заяву про усунення недоліків касаційної скарги (вх. № 31975/0/220-24 від 8 жовтня 2024 року). До заяви додав: (1) свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, (2) ордер на надання правничої допомоги, (3) протокол судового засідання від 17 червня 2024 року № 3010726, (4) копію поштового конверта, адресантом на якому зазначений Житомирський апеляційний суд, а адресатом - адвокат (далі - конверт); (5) рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, згідно з яким адвокат 12 липня 2024 року особисто отримав оскаржену постанову (далі - рекомендоване повідомлення); (6) трекінг поштового відправлення 403 (далі - трекінг); (7) знімок екрана з електронного кабінету адвоката; (8) квитанцію про сплату 484,48 грн судового збору; (9) опис вкладення у цінний лист на ім'я позивачки; (10) касаційну скаргу, (11) клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке обґрунтував так:

- копію оскарженої постанови ні відповідач, ні адвокат у день проголошення її вступної та резолютивної частини не отримали. Адвокат отримав копію цієї постанови лише 12 липня 2024 року, що підтверджують додані до заяви конверт, рекомендоване повідомлення і трекінг;

- під час ознайомлення 7 жовтня 2024 року з матеріалами справи адвокат не виявив доказів надсилання відповідачу засобами поштового зв'язку оскарженої постанови;

- у відповідача немає електронного кабінету, а в адвоката у розділі «Повідомлення» в його електронному кабінеті зареєстровані 12 повідомлень за номером цієї справи з 13 серпня 2024 року (надійшла касаційна скарга) до 27 вересня 2024 року включно (надійшла ухвала Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 вересня 2024 року).

7. 16 січня 2025 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою продовжив відповідачу на п`ять днів із дня вручення тієї ухвали строк на усунення недоліків касаційної скарги. Відповідач повинен був додатково обґрунтувати поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження з відповідним підтвердженням.

8. 27 січня 2025 року адвокат в інтересах відповідача подав до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги. Надав копії матеріалів справи й інформацію з електронного кабінету на підтвердження доводів про отримання лише 12 липня 2025 року копії оскарженої постанови.

9. Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України)).

10. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

11. Оскільки відповідач подав касаційну скаргу протягом тридцяти днів з дня вручення копії оскарженої постанови, пропущений строк на касаційне оскарження слід поновити.

12. Одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) (частина перша статті 394 ЦПК України).

13. Верховний Суд вважає, що є підстави для відкриття касаційного провадження. Касаційна скарга подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України. У цій скарзі є доводи, які потребують перевірки, щодо передбачених останнім абзацом частини другої статті 389 ЦПК України підстав касаційного оскарження.

Керуючись статтями 260, 261, 389, 390, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд

у х в а л и в :

1. Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Житомирського апеляційного суду від 17 червня 2024 року.

2. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Житомирського апеляційного суду від 17 червня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

3. Витребувати з Богунського районного суду міста Житомира цивільну справу № 295/617/20.

4. Роз`яснити позивачці право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, впродовж десяти днів із дня отримання цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Судді Д. А. Гудима
Є. В. Краснощоков
П. І. Пархоменко