Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/182/25

Номер провадження: 2/511/328/25

"16" квітня 2025 р. Роздільнянський районний суд Одеської областів складі:

головуючого судді- Гринчак С. І. ,

секретаря судового засідання- Полихи Ю.О.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Роздільна Одеської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Роздільнянської міської ради Одеської області, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

встановив:

У січні 2025 року позивачка звернулася до суду з позовною заявою до Роздільнянської міської ради Одеської області про визнання права власності на житловий будинок та господарчі споруди по праву спадкування за заповітом.

Крім того, позивач звернувся з клопотанням про витребування доказів, в якому просив витребувати у приватного нотаріуса Роздільнянського районного нотаріального округу Курако К.Л. належним чином завірену копію спадкової справи № 62/2022 заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 21.01.2025 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання та витребувано у приватного нотаріуса Роздільнянського районного нотаріального округу Курако К.Л. належним чином завірену копію спадкової справи № 62/2022 заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

08.04.2025 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву. ( а.с.152-160)

Дослідивши позовну заяву, оглянувши додані до неї докази, суд вважає, що її необхідно залишити без руху, з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; Документ сформований в системі «Електронний суд» 08.04.2025 2 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Тобто складовими частини позовної заяви є:

- вступна частина це найменування суду, до якого подається заява; прізвище, ім`я, по батькові чи найменування позивача і відповідача, третіх осіб, представників, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв`язку, паспортні дані та ідентифікаційні коди за наявності та код ЄДРПО якщо відповідач юридична особа; ціна позову;

· описова частин це виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначаються докази, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; · мотивувальна частина це обґрунтування своєї правової позиції, вимог до Документ сформований в системі «Електронний суд» 08.04.2025 3 відповідача, посилання на конкретні фактичні обставини справи та юридичні факти, які підтверджують заявлені вимоги. При написанні даної частини позовної заяви слід посилатись на норми матеріального та процесуального права, рекомендації ВСУ, ЄСПЛ;

· прохальна частина лаконічно та правильно юридично сформульовані безпосередньо позовні вимоги.

Однак, як вбачається з поданої ОСОБА_1 позовної заяви її описова частина не містить даних щодо складу спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також, не містить посилання на заповіт, а саме ким він був складений, коли і на користь кого було його складено. Крім того, описова частина такожне містить інформації щодо інших спадкоємців, які прийняли або відмовились від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Описова частина поданої ОСОБА_1 позовної заяви також не містить посилання на письмові докази, що підтверджують кожну обставину викладену в позові. В описовій частині поданої заяви ОСОБА_1 зазначає, що право власності спадкодавця на спірний будинок підтверджується: 1. Архівним витягом з рішення Роздільнянської міської ради Одеської області від 03.08.2000 року №31; 2. Копією свідоцтва про право власності на будинок від 03.08.2000 року; 3. Копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно серії ССВ №401885. Однак не вказано якого саме спадкодавця ОСОБА_3 чи ОСОБА_2 .

Прохальна частина поданої позовної заяви не містить чітко сформульованої позовної вимоги, а саме взагалі не зазначено після кого необхідно визнати за позивачкою право власності в порядку спадкування за заповітом.

Крім того, в спадковій справі №190/07 заведеної після смерті ОСОБА_3 , міститься постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 24.01.2019 року №34р/02-31, відповідно до якої ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності в прядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 на заявлене майно, а саме земельні ділянки, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,1 га цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку та площею 0,013 га з цільовим призначенням для ведення особистого підсобного господарства, в зв`язку з розбіжностями в написанні прізвища спадкодавця в Державному акті серії ІІІ ОД №047537 від 27.04.1999 року, виданого на ім`я « ОСОБА_3 » та свідоцтвом про смерть, виданим на ім`я « ОСОБА_3 ».

Доказів звернення до суду з заявою про встановлення факту належності померлому ОСОБА_3 вище зазначеного Державного акту до позовної заяви позивачкою не надано.

Окрім того з матеріалів даної спадкової справи взагалі не вбачається факту прийняття померлою ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_3 спадщини у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 та видачі їй відповідного свідоцтва на дане нерухоме майно, тобто набуття нею права власності на вказаний будинок при житті, а тому даний будинок не може бути включений до складу спадкового майна, що належало померлій при житті та на яке вона мала право на день своєї смерті.

До того ж, з матеріалів спадкової справи №62/2022 заведеної після смерті ОСОБА_2 та наявної в ній копії спадкової справи №190/2007 заведеної після смерті ОСОБА_3 , вбачається, що окрім позивачки у померлих є донька ОСОБА_4 .

Згідно статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за законом або за заповітом. Відповідно до статті 1241 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення. Статтею 1261 ЦК України, передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Однак в описовій частині позову взагалі не міститься посилання на спадкоємців за законом першої черги.

Понад те, з технічного паспорту (складеного станом на 26.09.2023 року) доданого також до позовної заяви вбачається, що житловий будинок по АДРЕСА_1 загальною площею 70,1 кв.м., в тому числі житловою 32,5 кв.м. (під літ. «А») 1943-2006 років забудови, з господарчими спорудами під літ. «Б» сарай (1943 року забудови), під літ «В» - сарай (2006 року забудови), під лі. «Г» - вбиральня (1949 року забудови), під літ. «Д» - дущ (2006 року забудови), під літ. «Е» - сарай (2007 року забудови). Тобто з даного технічного паспорту вбачається, що сам житловий будинок та деякі господарчі споруди були збудовані вже після смерті ОСОБА_3 та отримано свідоцтво про право приватної власності на житловий будинок від 23.06.2000 року та реєстрація права власності на нерухоме майно здійснена 15.12.2006 року.

Реєстрація свідоцтва про право власності на ім`я померлого ОСОБА_3 в електронному Реєстрі прав власності на нерухоме майно здійснювалась Комунальним підприємством «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» 15 грудня 2006 року, але підставою виникнення права було свідоцтво 23.06.2000 року, і відповідно реєструвалось право на будівлі побудовані до дати видачі свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок. Тому, всі об`єкти побудовані після 23.06.2000 року є самовільним будівництвом.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачу усунути вказані вище недоліки.

Відповідно до п.11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня вручення позивачу ухвали.

У випадку усунення позивачем недоліків, що були встановлені судом в судовому засіданні та викладені у цій ухвалі, у строк 5 днів з дня вручення ухвали, суд продовжить розгляд справи на підставі ч.12 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач не усуне недоліки у встановлений судом строк, позовна заява на підставі ч. 13ст. 187 ЦПК України буде залишена без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.175,185,187, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Роздільнянської міської ради Одеської області, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків позовної заяви не пізніше п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше позовна заява буде залишена без розгляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://rz.od.court.gov.ua/sud1524/gromadyanam/csz/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:С. І. Гринчак