Придніпровський районний суд м.Черкаси
права № 711/2049/22
Провадження 2/711/443/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2025 року Придніпровський районний суд м. Черкаси у складі: головуючий суддя: Демчика Р.В., при секретарі Бутовській Д.О. розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду м.Черкаси заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Руднічук Дмитро Володимирович про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, заінтересована особа Другий відділ державної виконавчої служби у м.Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), стягувач ОСОБА_2 ,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Руднічук Д.В. звернувся до суду з заявою в якій просить: визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий лист №711/2049/22, виданий 15.01.2025 року Придніпровським районним судом м.Черкаси на підставі рішення Придніпровського районного суду м.Черкаси від 25.04.2023 року та додаткового рішення Придніпровського районного суду м.Черкаси від 19.11.2024 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користування будинком шляхом вселення та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до протоколу про автоматизований розподіл судової спраи між суддями від 25.02.2025 року, для розгляду заяви №711/2049/22, провадження №6/711/50/25 визначено суддю Демчика Р.В..

17.04.2025 адвокатом Руднічуком Д.В., через канцелярію суду, подано заяву про залишення заяви про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню - без розгляду.

В судове засідання сторони не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вирішуючи клопотання позивача суд зауважує, що цивільне судочинство ґрунтується на принципі диспозитивності відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. (ст.13 Цивільно-процесуального кодексу України - ЦПК).

Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 9, ч.10 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права). Забороняється відмова у розгляді справи з мотивів відсутності, неповноти, нечіткості, суперечливості законодавства, що регулює спірні відносини.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 08 червня 2022 року по справі № 2-591/11 (провадження № 14-31цс21, п. 78-82) зазначила, зокрема, що необхідність інституту аналогії (аналогії закону та аналогії права) випливає з того, що закон призначений для його застосування в невизначеному майбутньому, але законодавець, встановлюючи регулювання, не може охопити всі життєві ситуації, які можуть виникнути. Крім того, життя перебуває у постійному русі, змінюється і розвивається, внаслідок чого виникають нові життєві ситуації, які законодавець не міг передбачити під час ухвалення закону. Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні. Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права. Велика Палата Верховного Суду неодноразово застосовувала аналогію у процесуальному праві. Саме застосування аналогії у процесуальному праві в певних випадках дає змогу ухвалити справедливе рішення. Тому відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.

За таких підстав суд вважає за необхідне в порядку аналогії закону застосувати норму п. 5 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Відповідно п. 5 ч. 1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Вичерпний перелік підстав залишення заяви без розгляду наведений у ст.257 ЦПК України.

Судом не розпочато розгляд справи по суті, оскільки судове засідання було відкладено, а до його початку представник скаржника подав заяву про залишення скарги без розгляду.

З огляду на вищевикладене та те, що представником заявника - адвокатом Руднічук Д.В. надано заяву про залишення заявлених вимог без розгляду, то суд приходить до висновку, що заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі вищевикладеного і керуючись ст.ст.3, 13, 43, 257, 258, 260, Цивільно-процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Руднічук Дмитро Володимирович про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, заінтересована особа Другий відділ державної виконавчої служби у м.Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), стягувач ОСОБА_2 - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий: Р.В. Демчик