Справа № 296/3356/25
У Х В А Л А

Іменем України

16 квітня 2025 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Маслак В.П., розглянувши матеріали цивільного позову ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання заповітів недійсними, треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Ціріцина Ірина Сергіївна, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Ковалевський А.В., приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька С.Л., Служба у справах дітей Станишівської сільської ради Житомирського району Житомирської області,-

ВСТАНОВИВ:

У провадження судді Корольовського районного суду м. Житомира Маслак В.П. надійшли матеріали вказаної позовної заяви, в якій представник позивача просить визнати недійсними заповіти: від імені ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідчений 04.04.2022 року приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Демецькою С.Л., зареєстрований в реєстрі за №1298, номер у спадковому реєстрі №69227229; посвідчений 09.02.2023 року приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Ковалевським А.В., зареєстрований в реєстрі за №534, номер у спадковому реєстрі №70245479; посвідчений 14.02.2023 року приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Ковалевським А.В., зареєстрований в реєстрі за №595, номер у спадковому реєстрі №70260759.

Дослідивши матеріали справи, суддя встановила, що справа підлягає передачі на розгляд Радомишльського районного суду Житомирської області виходячи з наступного.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Встановлено, що представником позивача подано в Корольовський районний суд м. Житомира позов, де останній просить визнати недійсними заповіти від імені ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В зв`язку з чим, при визначені підсудності позовної заяви, суддя застосовує положення ч.1 ст.27 ЦПК України щодо підсудності за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем перебування відповідача, до якого пред`явлено позов.

Відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі «Занд проти Австрії» вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

З сукупного аналізу наведених положень законодавства варто зробити висновок, що під порушенням правил підсудності розуміється відкриття провадження і розгляд цивільної справи тим судом першої інстанції, до повноважень якого не відноситься вирішення даного спору.

Відповідно до матеріалів справи, представник позивача звернувся до суду за місцем фактичного місця проживання/перебування відповідачів: АДРЕСА_1 , при цьому, доказів місця їх реєстрації та проживання до матеріалів справи не надано.

Відповідно до ч.6 ст.187 ЦПК України, суд звернувся до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

На вказаний запит до суду надійшли відомості з Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області, згідно яких ОСОБА_3 зареєстрованим/знятим з реєстрації не значиться, а ОСОБА_4 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Отже, позовна заява ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 не підсудна Корольовському районному суду м. Житомира і підлягає передачі до Радомишльського районного суду Житомирської області.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд. Недотримання правил юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

Відповідно до ч.1, 2 ст.32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому ст.31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Керуючись ст.27-32, 260 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали цивільного позову ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання заповітів недійсними, треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Ціріцина Ірина Сергіївна, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Ковалевський А.В., приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька С.Л., Служба у справах дітей Станишівської сільської ради Житомирського району Житомирської області передати на розгляд Радомишльського районного суду Житомирської області (12201, Житомирська обл., м. Радомишль, вул. Івана Франка, 4а) за підсудністю.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою ЦПК України підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В. П. Маслак