Справа № 710/839/24
Провадження № 2-о/710/5/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.04.2025 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Побережної Н.П.,

присяжних: Прищепи Н.П., Плетінь А.Ю.,

секретаря судових засідань Кисличенко Л.М.,

заявника ОСОБА_1 ,

захисника особи стосовно, якої подана заява ОСОБА_2 - ОСОБА_3 ,

представника заінтересованої особи - Лозової В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 ,заінтересована особа орган опіки та піклування Шполянської міської ради ОТГ Черкаської області про визнання особи недієздатною та встановлення опіки,

ВСТАНОВИВ:

11.06.2024 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшла дана заява. Предмет заяви: визнати ОСОБА_2 недієздатною та встановити над нею опіку. Підставою подачі заяви вказано, що ОСОБА_2 в силу своєї хвороби не усвідомлює значення своїх дій та не керує своїми діями.

Свою заяву заявник мотивує тим, що заявник з дружиною та сином переїхали проживати до бабусі дружини з м.Одеса. Здоров`я бабусі дружини - ОСОБА_2 погіршилось та вона потребує догляду та має проблеми із психологічним здоров`ям. Лише заявник може здійснювати догляд, оскільки його дружина зайнята доглядом малолітнього сина. Через хворобу ОСОБА_2 не може повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

В судове засідання заявник з`явився, підтримав заяву повністю.

Захисник особи стосовно, якої подана заява - ОСОБА_3 , в судове засідання з`явився, просила задовільнити заяву, вказавши, що вона не має змоги доглядати маму, заявник належно дбає та утримує ОСОБА_2 .

Представник заінтересованої особи органу опіки та піклування Шполянської ОТГ Черкаської області в судове засідання з`явився, вказав, що не заперечує щодо задоволення заяви.

Інші процесуальні дії у справі

13.06.2024 ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області було відкрито провадження по даній цивільній справі.

Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області від 12.08.2024 було призначено судово-психіатричну експертизу по цивільній справі та зупинене провадження у справі.

Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 04.04.2025 поновлене провадження по справі у зв`язку з надходженням до суду результатів судово-психіатричної експертизи.

2. Мотивувальна частина:

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає по АДРЕСА_1 , що підтверджується копією паспорта серія НОМЕР_1 (а.с.5-6).

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який був чоловіком ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 та свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_3 (а.с.7-8).

У ОСОБА_2 є донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 та свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 (а.с.8-9).

В даній справі донька ОСОБА_2 - ОСОБА_3 здійснює захист в якості адвоката своєї матері ОСОБА_2 (а.с.28-30).

ОСОБА_2 має внучку, а ОСОБА_3 , відповідно, має доньку - ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_6 (а.с.11) та свідоцтвом про шлюб серія НОМЕР_7 (а.с.10).

Заявник ОСОБА_1 є чоловіком ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія НОМЕР_7 (а.с.10).

Відповідно до довідок лікаря психіатра КНП «Лікарня ім. братів М.С. і О.С. Коломійченків» Шполянської міської ради ОТГ від 11.06.2024 №129 та від 30.07.2024 №458/07 ОСОБА_2 має органічне враження центральної нервової системи з вираженими мнестичними і когнітивними порушеннями та за станом здоров`я потребує постійного стороннього догляду, перебуває на обліку у лікаря - психіатра з 11.06.2024 (а.с.45-46).

За змістом висновку судово-психіатричного експерта № 161 від 14.03.2025, складеного експертом судово-психіатричної експертної комісії КНП «Черкаська обласна психіатрична лікарня Черкаської обласної ради» Кульбіцьким О.В., ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , страждає на стійке хронічне психічне захворювання - органічний психічний розлад набутий внаслідок гіпертонічного враження судин головного мозку з глибокими особистісними розладами, проявами когнітивного дефекту через що вона не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними (а.с.60-61).

Згідно з поданням виконавчого комітету Шполянської міської ради ОТГ, затвердженого рішенням від 09.04.2025 за № 234 «Про затвердження подання органу опіки та піклування про доцільність призначення опікуном ОСОБА_1 в разі визнання недієздатності ОСОБА_2 » розглянувши заяву ОСОБА_1 , який звернулася до органу опіки та піклування при виконавчому комітеті Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади щодо призначення його можливим опікуном ОСОБА_2 , яка в судовому порядку визнається недієздатним у Шполянському районному суді Черкаської області, документами, наданими до заяви, керуючись нормами Цивільного кодексу України, Правилами опіки та піклування, затвердженими Наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26.05.1999 № 34/166/131/88, орган опіки та піклування виконавчого комітету Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади вважає за доцільне рекомендувати ОСОБА_1 як потенційного опікуна в разі визнання недієздатності судом ОСОБА_2 .

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Відповідно до ст.30 ЦК України цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цивільним кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом.

Згідно з ч.1 ст.36 ЦК України суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Частиною 1 ст.39 ЦК України передбачено, що фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Згідно з ч. 1 ст. 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка.

Статтею 55 ЦК України визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Відповідно до статті 58 ЦК України опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними.

Суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування (ч.1 ст. 60 ЦК України).

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання фізичної особи недієздатною.

За змістом ч. 3 ст. 296 ЦПК України заява про визнання фізичної особи недієздатною може бути подана членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Важливою складовою сімейного життя є право жити разом, щоб сімейні стосунки могли нормально розвиватись, а члени сім`ї могли спілкуватись одне з одним. Поняття сімейного життя є автономним. Відповідь на питання, існує чи ні сімейне життя, залежить переважно від факту реального існування у дійсності тісних особистих зв`язків та стосунків.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 СК України).

Сімейний кодекс України регулює зокрема сімейні особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, усиновлювачами та усиновленими, між матір`ю та батьком дитини, між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком, між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому. Водночас, Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням (стаття 2 СК України).

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Кодекс законів про працю України передбачає, що близькими родичами чи свояками є батьки, подружжя, брати, сестри, діти, а також батьки, брати, сестри і діти подружжя (стаття 25-1 КЗпП України).

Положеннями статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що близькі особи - це члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта. Члени сім`ї: особа, яка перебуває у шлюбі із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, та діти зазначеного суб`єкта до досягнення ними повноліття - незалежно від спільного проживання із суб`єктом; будь-які особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

За змістом ч.1 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

У частинах другій-п`ятій статті 63 ЦК України визначено, що опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Відповідно до ст. 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням.

При призначенні опікуна важливі та обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна.

Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка.

Такий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 26.01.2024 у справі №742/887/23, від 07.04.2022 у справі № 712/10043/20.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 внаслідок психічного розладу потребує постійного стороннього догляду та висновком експертизи № 161 від 14.03.2025 за своїм психічним станом в теперішній час не може розуміти значення своїх дій та керувати ними.

Рішенням виконавчого комітету Шполянської міської ради ОТГ від 09.04.2025 за № 234 вирішено за доцільне рекомендувати ОСОБА_1 як потенційного опікуна в разі визнання недієздатності судом ОСОБА_2 .

У заяві заявник ОСОБА_1 зазначав про те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є бабою його дружини, і саме він може здійснювати догляд за ОСОБА_2 .

Із наявних в матеріалах справи документів ОСОБА_2 має доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та внучку ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка є дружиною заявника.

Відомостей про те, що разом ОСОБА_2 в АДРЕСА_1 , зареєстрований заявник з дружиною матеріали справи не містять, а також не містять доказів про наявність взаємних прав та обов`язків.

Таким чином, заявником не було надано суду доказів та матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що ОСОБА_2 є його родичем чи членом сім`ї.

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частин першої, п`ятої, шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Першочерговим у цій категорії справ є з`ясування судом наявності правосуб`єктності заявника, а саме, чи належить він до певної групи осіб, які мають право на подання заяви про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення їй опікуна (Постанова Верховного суду від 25.12.2024 у справі №209/2893/22)

ОСОБА_1 не довів, що є членом сім`ї або близьким родичем ОСОБА_2 , яку просив визнати недієздатною та встановити над нею опіку, а отже не підтвердив процесуальну правосуб`єктність заявника у цій справі у розумінні частини третьої статті 296 ЦК України, який має право на звернення до суду із заявою про визнання особи недієздатною.

Тому, суд вважає, що заява ОСОБА_1 про визнання ОСОБА_2 недієздатною та встановлення над нею опіки не належить до задоволення.

Керуючись ст.ст. 30, 36, 39, 41, 60, 63 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 211, 263-265, 295-300, ч.1 ст.354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа орган опіки та піклування Шполянської міської ради ОТГ Черкаської області про визнання особи недієздатною та встановлення опіки відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Рішення може бути оскаржене сторонами в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення в повному обсязі складене 22.04.2025.

Суддя Н.П. Побережна

Присяжні: Н.П. Прищепи

А.Ю. Плетінь