ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9371/24
провадження № 2/753/6340/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

"15" квітня 2025 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Якусика О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 травня 2024 року позовну заяву було передано для розгляду судді Якусику О.В.

16 травня 2024 року на запит суду у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України надійшла інформація щодо зареєстрованого місця проживання відповідача.

31 травня 2024 року суд звернувся з запитом до ДП «Інформаційні судові системи» щодо надання відомостей про зарахування судового збору, сплаченого згідно з квитанцією, яка долучена до позовної заяви.

11 червня 2024 року від ДП «Інформаційні судові системи» надійшла відповідь про відсутність зарахування за запитуваним платежем.

Також не знайдено додану до позовної заяви квитанції і у Державному сервісі перевірки квитанцій check.gov.ua.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 19 червня 2025 року позовну заяву залишено без руху.

Позивачу копія ухвали тричі - 20 червня 2024 року, 18 вересня 2024 року, 03 береня 2025 року надсиллся за адресою, зазначеною нею у позовній заяві, однак поштові відправлдення повенулися до суду з відміткою відділення поштового звязку «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно із ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено в ст. 10 цього Кодексу, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Беручи до уваги, що встановлений судом строк для усунення недоліків, з урахуванням правил статті 124 ЦПК України щодо обчислення процесуальних строків, закінчився, позивач станом на 15 квітня 2025 року не усунула недоліки відповідно до ухвали Дарницького районного суду м. Києва 19 червня 2024 року.

Як передбачено частиною 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки позивачами у встановлений строк не виконано вимоги ухвали про залишення позову без руху, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви з доданими до неї документами.

Керуючись ст. 124, ч. 3 ст. 185, 272, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Суддя О.В. Якусик