Справа №: 398/2720/20
провадження №: 2/398/23/25
УХВАЛА

Іменем України

"16" квітня 2025 р. м.Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді Подоляк Я.М.,

при секретарі Буличової Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Олександрії цивільну справу за позовомОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

18.08.2020 року ОСОБА_1 звернулась до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.08.2020 року справу розподілено судді ОСОБА_3 .

Ухвалою судді Нероди Л.М. від 09.11.2020 року справу прийнято до провадження та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі.

На підставі розпорядження керівника апарату Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Бєлової А.С. від 25.09.2024 року, №558-р, у зв`язку з припиненням повноважень судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_3 відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 12.09.2024 року №2679/2/15-24 «Про звільнення ОСОБА_3 з посади судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області у зв`язку з поданням заяви про відставку», згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.09.2024 року справа розподілена судді Подоляк Я.М.

Ухвалою судді Подоляк Я.М. від 01.11.2024 року цивільну справу прийнято до провадження та призначено підготовче засідання.

16.04.2025 року від представника відповідача - Дем`яненко Т.О. надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що нежитлова будівля придбана за його особисті кошти для підприємницької діяльності, тому вона не є спільною сумісною власністю подружжя і розподілу не підлягає, щодо поділу земельної ділянки не заперечує. На підставі викладеного позов визнав частково.

Сторони в підготовче засідання 16.04.2025 року об 11:30 год. не з`явились, причини неявки не повідомили.

При цьому, судом було встановлено, що для з`ясування усіх обставин справи, повного та об`єктивного її розгляду, необхідна особиста участь позивача у судовому процесі та дача пояснень. Ухвалою суду від 09.12.2024 року явку в підготовче засідання позивача ОСОБА_1 визнано обов`язковою. Підготовче засідання відкладено на 03.02.2025 року 09 год 00 хв.

03.02.2025 року 09 год 00 хв позивач не з`явилася, причини неявки не повідомила, будь-яких заяв та клопотань не подала. У зв`язку з неявкою позивача підготовче засідання у справі було відкладено на 31.03.2025 року 11год 00хв.

Однак позивач на вказану дату та час знову не з`явилася, причини неявки не повідомила, будь-яких заяв та клопотань не подала у зв`язку з чим підготовче засідання у справі було відкладено на 16.04.2025 року 11год 30хв.

16.04.2025 року 11год 30хв, позивач не з`явилася, причини неявки не повідомила, будь-яких заяв та клопотань не подала.

За таких обставин суд провів розгляд справи в порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Згідно з ч. 1 ст. 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Позивач в судові засідання не з`являється, судові повістки про виклик її до суду за останннім відомим суду, та зареєстрованим в установленому порядку місцем проживання не отримує. Поштові відправлення повертаються на адресу суду з відміткою про невручення у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч.2 ст.198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Підстави для відкладення підготовчого засідання відсутні, оскільки неявка позивача є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності, який означає надання учаснику справи можливості вільно розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (особисто турбуватись про здійснення своїх прав).

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Позивач, явку в підготовче засідання якої визнано обов`язковою,тричі не з`явилася, доказів поважності причин неявки до суду не подала.

Відтак, процесуальна бездіяльність позивача не може ставити під сумнів здійснення судом судочинства, а вирішення справи в такому випадку було б порушенням принципу диспозитивності.

Невиконання покладених на позивача обов`язків має визначені чинним цивільним процесуальним законодавством наслідки, зокрема щодо залишення позову без розгляду.

Беручи до уваги, що позивач належним чином повідомлялась про час та місце проведення підготовчого засідання, її явку судом було визнано обов`язковою, однак остання тричі не з`явилася в підготовче засідання, суд вважає, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду.

При цьому, суд зазначає, що залишення позову без розгляду не порушує та не позбавляє права позивача на повторне звернення до суду.

Керуючись ст.ст. 257, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Я.М.Подоляк