Справа № 524/8497/24
Провадження № 2/524/524/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.04.2025 Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі головуючого судді Андрієць Д.Д., за участю секретаря Булаєнко С.М., позивача - ОСОБА_1 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" про зобов`язання вчинити дії

УСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" про зобов`язання вчинити дії.

В судовому засіданні позивач, ОСОБА_1 , заявив головуючому відвід, посилаючись на те, що суд не забезпечив позивачів копіями відзиву, постановив одну ухвалу за результатами розгляду його клопотань, якими відмовив у їх задоволенні та відмовив в отриманні інформації про назву виробника теплової енергії, яка поставляється йому.

Інші учасники в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Верховний Суд в постанові від 21 лютого 2022 року по справі № 910/17344/20 зазначив, що: «Вирішуючи питання про відвід судді (складу суду), необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника стосовно недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій). Суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді (суддів) під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді (суддів), які можна кваліфікувати як прояв упередженості, ставиться під сумнів його (їх) безсторонність. За висновком Європейського суду з прав людини у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. Щодо об`єктивного критерію, то окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім у певній справі, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. Водночас, надаючи оцінку об`єктивності судді під час вчинення ним процесуальних дій, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці і зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялися суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах. При об`єктивному підході до встановлення наявності/відсутності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність, зважаючи на безпосередню поведінку судді.»

Відповідно до ч. 4 ст. 178 ЦПК України копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Отже, положення ЦПК України обов`язок з надіслання заяв по суті, якою в тому числі є відзив, покладає на особу, яка подає відповідний документ. До наданого відповідачем відзиву долучено опис відправлення в відміткою АТ «Укрпошта» про прийняття 25.02.2025. За даними АТ «Укрпошта» поштове відправлення 484 11.03.2025 повернуто відправнику за закінченням встановленого терміну зберігання. В судовому засіданні позивач, ОСОБА_1 , підтвердив те, що копію відзиву він отримав від суду. Крім того, 13.03.2025 позивач, ОСОБА_1 , був ознайомлений із матеріалами справи.

Отже, на переконання суду, судом було забезпечено процесуальні права позивача, ОСОБА_1 , в тому числі на ознайомлення із матеріалами справи та отримання копій документів.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Положення ст. 84 ЦПК України не вимагають від суду постановлення окремих ухвал щодо кожного клопотання про витребування доказів. Постановлена 17.03.2025 ухвала суду містить зміст клопотань позивача, обґрунтування необхідності витребування зазначених ним доказів та мотиви суду щодо відмови у задоволенні такого клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, суд наголошує на тому, що незгода позивача, ОСОБА_1 , із ухвалою суду від 17.03.2025 постановленою за результатами розгляду його клопотань, як і з іншими процесуальними рішеннями суду, відповідно до . 4 ст. 36 ЦПК України не може бути підставою для відводу.

Інших обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді та відповідні докази позивач не навів і не долучив.

З цих підстав, суд відмовляє у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Автозаводського районного суду м. Кременчука Андрієць Д.Д..

Керуючись ст. 36, 40 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати заявлений ОСОБА_1 відвід головуючого судді Автозаводського районного суду м. Кременчука Андрієць Д.Д. необґрунтованим та відмовити у його задоволенні.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Діна АНДРІЄЦЬ