г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 197/70/24
Номер провадження 2/213/167/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2025 року Інгулецький районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Мазуренко В.В., при секретарі Шульга В.С., за участю представника позивача, відповідача, представника відповідача адвоката Горовенко С.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі, цивільну справу за позовом Керівника Криворізької південної окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 , третя особа Широківська селищна рада Криворізького району Дніпропетровської області, про стягнення матеріальних збитків завданих кримінальним правопорушенням у сфері охорони навколишнього середовища, -

ВСТАНОВИВ

До суду надійшов даний позов, відповідно до якого просять стягнути з відповідача на користь держави заподіяну шкоду в сумі 111741 грн завдану внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів, оскільки вироком Широківського районного суду Дніпропетровської області від 25.09.2023р. ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні кримінального правопорушення за ч.1 ст 249 КК України, та за яким завдано державі збитки на суму 111741 грн, та які не було відшкодовано.

Відзив на позовну заяву не надходив.

Прокурор в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, посилався на обставини викладені у позові.

Відповідач та представник відповідача позов визнали частково, просили зменшити розмір відшкодування шкоди, оскільки у відповідача тяжке матеріальне становище, він має інвалідність, отримує мінімальну пенсію.

Представник третьої особи до суду не з`явився.

13.08.2024р. справу прийнято до провадження.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Статтею 131-1Конституції Українивстановлено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом та закріплено, що організація і порядок діяльності прокуратури визначається законом.

Право на звернення прокурора або його заступника до суду передбачено ст.23 Закону України «Про прокуратуру»таст. 56 ЦПК України.

Підставою для звернення до суду із позовом є виявлений прокурором факт неналежного здійснення органами, уповноваженими державою на здійснення захисту її інтересів, в частині повного та своєчасного відшкодування збитків, що завдані навколишньому природному середовищу.

Прокурор довів доказами його право ініціювати даний позов.

Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Статтею 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», визначено, що до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, серед іншого, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі (абзац другий частини першої статті 3).

Згідно зі ст.1 ЗУ «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси (водні біологічні ресурси) - сукупність водних організмів (гідробіонтів), життя яких неможливе без перебування (знаходження) у воді. До водних біоресурсів належать прісноводні, морські, анадромні та катадромні риби на всіх стадіях розвитку, круглороті, водні безхребетні, у тому числі молюски, ракоподібні, черви, голкошкірі, губки, кишковопорожнинні, наземні безхребетні у водній стадії розвитку, водорості та інші водні рослини.

У статті 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів» зазначено, що добування (вилов) - це вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування.

Згідно з ч.1 ст.17 Закону України «Про тваринний світ» до спеціального використання об`єктів тваринного світу належать усі види використання тваринного світу (за винятком передбачених законодавством випадків безоплатного любительського і спортивного рибальства у водних об`єктах загального користування), що здійснюються з їх вилученням (добуванням, збиранням тощо) із природного середовища.

Відповідно до ч.1 ст.34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу.

Згідно зі ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання, серед іншого, монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.

Відповідно до пунктів 3.15, 4.11 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 року, зареєстрованих Міністерством юстиції України 28 квітня 1999 року за №269/3562, забороняється: лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї, промислових і інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», яка були чинна на час притягнення до відповідальності відповідачів, слідує, що оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування карася сріблястого 93 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян -1581, 00 грн за одиницю.

Такий же розмір збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування карася сріблястого визначений постановою Кабінету Міністрів України від 29 вересня 2023 року №1042 «постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів»

Згідно з ч.1 ст.68, ч.1 ст.69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст. 20 ЗУ "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Частиною 1 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Аналіз наведених спеціальних правових норм у галузі охорони навколишнього середовища дає підстави для висновку про те, що незаконне вилучення водних біоресурсів, у тому числі, і риби із середовища їх перебування є окремим видом правопорушення, за яке передбачена, зокрема, матеріальна відповідальність у виді відшкодування шкоди відповідно до визначених розмірів (такс).

Водночас, загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені в статті 1166 ЦК України.

Так, ч.1 ст.1166 ЦК України передбачено що, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Підставою для цивільно- правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Відповідно до п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Відповідно до Вироку Широківського районного суду Дніпропетровської області від 25.09.2023р. ОСОБА_1 було визнано винним за вчинення кримінального правопорушення за ч.1 ст. 249 КК України, кримінальне провадження №0000061 (а.с.30-31). Згідно вказаного вироку, діями відповідача було завдано істотну шкоду державі в особі Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області на суму 111741 грн. Вирок набрав законної сили, питання стягнення завданої шкоди з відповідача у вироку не вирішувалось.

Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

За таких обставин, суд вважає, що між протиправними діями відповідача та шкодою, завданою навколишньому природному середовищу є прямий причинний зв`язок, вина відповідача у заподіянні шкоди, завданої внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, доведена.

Відповідно до ч.4 ст.1193 ЦК України суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням кримінального правопорушення.

Враховуючи, що шкоду завдано саме внаслідок вчинення кримінального правопорушення, відсутні підстави для зменшення розміру відшкодування.

Відповідно до Ухвали Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26.05.2023р. було знято арешт у кримінальному провадженні 0000061, а саме річної риби, проведення заходів з реалізації речових доказів доручено Територіальному органу Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області. Згідно накладної, вказана річкова риба реалізована на загальну суму 4 грн 43 коп. (а.с.110-114).

Враховуючи вищезазначене, суд вважає за необхідне позовні вимоги прокурора задовольнити частково та стягнути з відповідача на користь держави 111736 грн 57 коп (111741 грн завдана шкода 4 грн 43 коп. сума реалізації річної риби) шкоди, завданої водним живим ресурсам.

Керуючись статтями 141, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в :

Позов Керівника Криворізької південної окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 , третя особа Широківська селищна рада Криворізького району Дніпропетровської області, про стягнення матеріальних збитків завданих кримінальним правопорушенням у сфері охорони навколишнього середовища, - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, 111736 грн 57 копійок шкоди, завданої водним живим ресурсам.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення рішення до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Криворізька південна окружна прокуратура, , м. Кривий Ріг, вул. Свято-Миколаївська, 27.

Позивач Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, , м. Дніпро, пров. Добровольців, 15.

Відповідач ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 .

Третя особа Широківська селищна рада Криворізького району Дніпропетровської області, , смт Широке, вул. Соборна, 107.

Суддя В.В.Мазуренко