КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2/947/2924/25
УХВАЛА

17.04.2025 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., оглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

16.04.2025 року до Київського районного суду м. Одеси в електронній формі через підсистему Електронний суд надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, в якій позивачка просить суд:

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 90/300 домоволодіння АДРЕСА_1 , що складається з житлових будинків літ. Б, И та надвірних споруд літ. М, П, С, Ю, що складає 2/3 частину в жилому будинку И, який складається з: 2-1 коридор 6,9 м2.; 2-2 житлова 8,0 м2; 2-3 - котельна 2,5 м2; 2-4 - санвузол 6,1 м2; 2-5 - житлова 13,6 м2; 2-6 житлова 8,0 м2; 2-7 житлова 6,7 м2, загальною площею 57,4 м2, житловою площею 28,3 м2; 1/3 сараю П; 2/9 сараю «Ю»; 2/9 огорожі №1-4; 2/9 мостіння І, згідно з довідкою про розрахунок часток КП ОМБТІ та РОН від 26 жовтня 2012 року в порядку перерахунку часток в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- для всебічного, повного та своєчасного розгляду справи витребувати з Київської державної нотаріальної контори у м. Одесі (65080, м. Одеса, вул. Космонавтів, 11-а) завірену належним чином копію спадкової справи №9/2022 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу на підставі вказаного позову розподілено судді Калініченко Л.В.

Оглянувши позовну заяву, суддя дійшла до висновку про залишення заяви без руху, з наступних підстав.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Однією із закріплених у наведеній нормі гарантій справедливого судочинства є доступ до суду, що передбачає можливість безперешкодного звернення до суду за захистом своїх прав. Забезпечення такого права в національному законодавстві випливає із положень Конституції України.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем за пред`явлення даного позову сплачено судовий збір в сумі 968,96 грн., виходячи з визначеної ціни позову в сумі 50328,00 грн. та застосування коефіцієнту 0,8 до ставки судового збору в сумі 1211,20 грн.

Закон України «Про судовий збір» визначає ставки для сплати судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви, що містить вимоги майнового та немайнового характеру.

Як вбачається з поданого позивачем позову, позивачем заявлено вимогу майнового характеру про визнання права власності на нерухоме майно.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2025 року з 01 січня встановлений у розмірі 3028,00 гривень.

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 1211,30 грн. та не більше 15140,00 грн.

Частиною 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову.

Згідно з ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права власності» № 20 від 22.12.1995 р. зі змінами та доповненнями від 25.05.1998 р. визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Суд зазначає, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

Частиною 2 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Зазначене положення кореспондується у ч.2 ст. 176 ЦПК України.

Оглядаючи позовну заяву вбачається, що позивачем визначено ціну позову щодо вимоги майнового характеру в сумі 50328,00 грн., виходячи з інвентаризаційної вартості нерухомого майна визначеної у технічному паспорті від 04.10.2012 року.

Разом з тим, суд зазначає, що інвентаризаційна вартість нерухомого майна не є ринкової вартістю майна, що застосовується під час визначення ціни позову, а також вартість станом на 04.10.2012 року не є актуальною вартістю цього майна за спливом майже 13 років. За наслідком чого визначена позивачем ціна позову не є актуальною та не відповідає дійсній ринковій вартості спірного об`єкту нерухомості станом на час звернення до суду з цим позовом.

За наслідком чого позивачеві необхідно визначити ціну позову, яка підлягає дорівнювати реальній ринковій вартості станом на день пред`явлення позову до суду спірному нерухомому майну - 90/300 домоволодіння АДРЕСА_1 , з наданням до суду підтверджуючих доказів на підтвердження вартості нерухомого майна, або доказів на підтвердження вартості аналогічного за цими ж параметрами нерухомого майна.

У разі визначення ціни позову, позивачеві необхідно надати до суду документ на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви за вимогою майнового характеру, який підлягає до сплаті у розмірі 1 відсотку від встановленої ціни позову, однак не менше ніж 1211,20 гривень та не більше 15140,00 гривень, з застосовуванням коефіцієнту 0,8 за наслідком подання позову в електронній формі через підсистему Електронний суд.

Частиною 2 статті 176 ЦПК України передбачено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

На підставі викладеного в цілому, суд доходить до висновку про сплату позивачем судового збору за пред`явленим позовом у неналежному розмірі.

Приймаючи викладене суд зазначає, що позивачеві необхідно:

- визначити у позові ціну позову, яка підлягає дорівнювати реальній ринковій вартості станом на день пред`явлення позову до суду спірному об`єкту нерухомого майна - 90/300 домоволодіння АДРЕСА_1 , з наданням до суду підтверджуючих доказів на підтвердження вартості нерухомого майна, або доказів на підтвердження вартості аналогічного за цими ж параметрами нерухомого майна;

- у разі визначення ціни позову з урахуванням викладених судом приписів, позивачеві необхідно надати до суду документ на підтвердження доплати судового збору за подання до суду позовної заяви за вимогою майнового характеру, який підлягає до сплаті у розмірі 1 відсотку від встановленої ціни позову, однак не менше ніж 968,96 грн. (0,8 від 1211,20 гривень) та не більше -12112,00 грн. (0,8 від 15140,00 гривень), з виключенням суми вже сплаченого судового збору в сумі 968,96 грн.;

- у разі неможливості надати до суду належні докази на підтвердження визначеної позивачем ціни позову, яким може бути відповідний звіт про визначення ринкової вартості спірного нерухомого майна станом на день звернення до суду з позовом, у такому разі на підставі ч.2 ст. 176 ЦПК України, приймаючи що заявлені вимоги стосуються об`єкта нерухомого майна, вартість якого є значною, слід вважати встановленим судом до сплати розмір судового збору за подання до суду позовної заяви в частині вимоги майнового характеру у максимальному розмірі 15140,00 грн., який підлягає сплаті з урахуванням коефіцієнту 0,8 за наслідком подання позову в електронній формі, що становить в сумі 12112,00 грн.;

- у такому разі, позивачеві, з урахуванням вже сплаченої суми судового збору, необхідно надати до суду документ на підтвердження доплати судового збору за подання до суду позовної заяви за вимогою майнового характеру в сумі 11143,04 грн. (12112,00 968,96);

- одночасно суд зазначає, що у разі сплати судового збору виходячи зі встановленої судом ціни позову, у разі встановлення під час розгляду справи дійсної вартості майна, в подальшому суд має можливість вирішити питання про повернення суми переплати судового збору;

- суд роз`яснює, що судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: Отримувач коштів - ГУК в Од.обл./Київський р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526; Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО)- 899998; Рахунок отримувача - UA0015756; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу; *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа);

- одночасно у разі сплати судового збору у належному розмірі, позивачеві необхідно надати відкоригований орієнтовний розрахунок судових витрат.

Додатково суд зазначає, що оглядаючи позовну заяву вбачається, що позивачем одночасно заявлено вимогу про витребування доказів.

Разом з тим, суд роз`яснює, що позовна заява у відповідності до приписів статті 174 ЦПК України належить до різновиду заяв по суті справи, в якій відповідно до положень статті 175 ЦПК України позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

В свою чергу, клопотання про витребування доказів у відповідності до приписів статті 182 ЦПК України належить до різновиду заяв з процесуальних питань, на яку розповсюджуються загальні вимоги до заяв з процесуальних питань передбачені статтею 183 ЦПК України, а також спеціальні норми до відповідного виду клопотання врегульовані статтями 83, 84 ЦПК України.

У зв`язку з чим, суд роз`яснює право позивачеві на подання відповідного клопотання про витребування доказів у відповідності до норм передбачених процесуальних законодавством, а саме з дотриманням ст. 83, 84, 183 ЦПК України.

Роз`яснити позивачеві, що у разі надання до суду додаткових документів до позовної заяви в порядку усунення недоліків, у відповідності до ч.1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен надати додаткові докази скерування їх копій іншим учасникам справи.

Також суд роз`яснює позивачеві, що:

- у відповідності до приписів ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів);

- у відповідності до ч.2 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви;

- згідно з ч.9 ст. 43 ЦПК України, якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки встановлено не відповідність позовної заяви вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, суддя вважає, що позовна заява ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, підлягає залишенню без руху та слід надати позивачеві строк для усунення вказаних недоліків поданої заяви, терміном в п`ять днів з дня отримання копії ухвали, та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі виконання недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Калініченко Л. В.