Провадження № 2/761/2704/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Пономаренко Н.В

за участю секретаря: Яцишина А.О.

позивачки: ОСОБА_1

представника відповідача: ОСОБА_2

розглянувши в у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Раковець Ольги Олегівни про залишення без розгляду позовної заяви в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

У серпні 2024 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.09.2024 року прийнято вказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у зазначеній цивільній справі, розгляд цивільної справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено у справі судове засідання на 27 березня 2025 року о 09 год. 00 хв.

01 листопада 2025 року за допомогою засобів підсистеми ЄСІТС «Електронний Суд» представником відповідача подано до суду відзив, у якому остання просила суд залишити позов ОСОБА_6 до ОСОБА_7 про розірвання шлюбу без розгляду на підставі на підставі ч. 3 ст. 75 Закону України «Про міжнародне привтане право», п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки у провадженні Міського суду у м. Брно Чеської Республіки з 22.07.2024 перебуває на розгляді справа про розірвання шлюбу між чоловіком ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та дружиною ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що знаходиться на розгляді під номером справи 32 С67/2024.

08.11.2024 до суду за допомогою засобів підсистеми ЄСІТС «Електронний Суд» від представника відповідача - адвоката Раковець О.О. надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи лист Міського суду у Брно від 05.11.2024 із засвідченим перекладом.

Позивач в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду.

Представник відповідача в судому засідання підтримав клопотання у повному обсязі та просив залишити позовну заяву без розгляду.

Вислухавши думку позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Так, ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За приписами ст. 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, передбачено інші правила, ніж встановлені цим Кодексом, застосовуються правила міжнародного договору України.

Відповідно п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про міжнародне приватне право» іноземний елемент - ознака, яка характеризує приватноправові відносини, що регулюються цим Законом, та виявляється в одній або кількох з таких форм: - хоча б один учасник правовідносин є громадянином України, який проживає за межами України, іноземцем, особою без громадянства або іноземною юридичною особою; - об`єкт правовідносин знаходиться на території іноземної держави; - юридичний факт, який створює, змінює або припиняє правовідносини, мав чи має місце на території іноземної держави.

З матеріалів справи встановлено, що відповідач ОСОБА_4 є громадянином Чеської Республіки та проживає за межами України, що дає суду підстави вважати, що вказана справа про розірвання шлюбу є справою з іноземним елементом.

Статтею 75 Закону України «Про міжнародне приватне право» визначено, що підсудність судам України справ з іноземним елементом визначається на момент відкриття провадження у справі, незважаючи на те, що в ході провадження у справі підстави для такої підсудності відпали або змінилися. Суд відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо у суді чи іншому юрисдикційному органі іноземної держави є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав та про наявність таких підстав суду стало відомо до відкриття провадження у справі. Суд залишає позов без розгляду, якщо після відкриття провадження у справі буде з`ясовано, що у суді чи іншому юрисдикційному органі іноземної держави є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Як вбачається із наданого представником відповідача листа Міського суду у Брно від 05.11.2024 із засвідченим перекладом, яким підтверджено, що 22.07.2024 до суду було надано позов про розірвання шлюбу між чоловіком ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та дружиною ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що знаходиться на розгляді під номером справи 32 С67/2024. В межах провадження було сплачено судовий збір за судове провадження, провадження триває..

Таким чином, заява про розірвання шлюбу між сторонами була подана відповідачем до Міського суду м.Брно 22.07.2024 року, а позивач звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва із позовом про розірвання шлюбу 14.08.2024 року.

Відповідно до положень ст. 21 Договору між Україною та Чеською Республікою про правову допомогу в цивільних справах, ратифікованого Законом №2927-III (2927-14) від 10 січня 2002р., якщо відповідно до положень цього Договору повноваження для розгляду справи мають органи юстиції обох Договірних Сторін, а якщо заява про порушення справи вже була подана одному з органів юстиції однієї Договірної Сторони, то будь-який орган юстиції другої Договірної Сторони не вправі розглядати цю справу. Якщо одну і ту ж справу (між тими самими учасниками, з одного і того ж предмету, з тих самих підстав) було порушено в органах юстиції обох Договірних Сторін, компетенцію котрих встановлює цей Договір, орган юстиції, який порушив справу пізніше, залишає її без розгляду.

Суд відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо у суді чи іншому юрисдикційному органі іноземної держави є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, що передбачено ч. 2 ст. 75 Закону Законом України України «Про міжнародне приватне право», а також п. 3 ч. 1 ст. 186 ЦПК України (принцип lis alibi pendens).

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 січня 2023р. у справі №761/6102/22 (провадження №61-10970св22).

Відповідно до п.4 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

За таких обставин, враховуючи, що у провадженні іншого суду іноземної держави, а саме Міського суду у м. Брно Чеської Республіки знаходиться справа про розірвання шлюбу між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до про розірвання шлюбу на підставі ч. 3 ст. 75 Закону України «Про міжнародне приватне право» та п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання представника відповідача та залишити без розгляду позовну заяву, відповідно до п.4 ч.1 ст.257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 75 Закону України «Про міжнародне приватне право», Договором між Україною та Чеською Республікою про правову допомогу в цивільних справах, ратифікованого Законом №2927-III (2927-14) від 10 січня 2002р., ст.ст.257, 259-261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Раковець Ольги Олегівни про залишення без розгляду позовної заяви в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.261 ЦПК України.

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст складено 31.03.2025.

Суддя: