Справа № 194/2159/24
Номер провадження № 2/194/133/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 року м.Тернівка

Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:

Головуючого судді: Корягіна В.О.

за участю секретаря судового засідання Коркіної Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тернівка Дніпропетровської області в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свою позовну вимогу вона мотивує тим, що вона з відповідачем перебуває у зареєстрованому шлюбі з 08.08.1992 року. Від сумісного життя сторони не мають спільних дітей, однак через органи РАЦС не має можливості, оскільки відповідач не бажає з`являтися до органів РАЦС для подання розірвання шлюбу. Шлюбні відносини між ними припинені, спільного господарства не ведуть, мешкають окремо, до примирення не спрямовані, відсутнє взаєморозуміння. Просить розірвати шлюб між ним та відповідачем, зареєстрований 08 серпня 1992 року міським Палацем одруження м. Горлівка, актовий запис № 1330.

Відповідач надала відзив на позовну заяву, в якому просить в задоволені позовних вимог відмовити. Зазначила, що подружні відносини та спільні сімейні стосунки між ними не припинились, вони з позивачем разом проживають в одній квартирі, ведуть спільне господарство, разом працюють - займаються закупівлею та торгівлею овочів. Позивач не зазначив в позовній заяві, що вона перебуває за кордоном в Республіці Польща в м. Гданськ з метою проходження реабілітаційних процедур після отриманої нею травми. В Республіку Польща відповідач виїхала 21 листопада 2024 року. Водночас, позивач ніколи не звертався до неї з пропозицією розірвати шлюб, не пропонував їй піти до органів державної реєстрації актів цивільного стану, щоб за сумісною заявою розірвати шлюб. В період перебування відповідача дома разом з позивачем до її від`їзду до Республіки Польща, позивач не звертався до неї з пропозицією щодо розірвання шлюбу. Одночасно, вона звертає увагу суду, що між ними не було і немає спору стосовно розірвання шлюбу. Позивач в позовній заяві зазначає, що позивач та відповідач не мають наміру зберегти шлюб. Це твердження не відповідає дійсності, оскільки вона не має наміру розірвати шлюб, та хоче зберегти шлюб. Позивач все вирішив самостійно за відповідача. Позивач повідомляє суду неправдиву інформацію стосовно неї. І за її спиною, в її тимчасову відсутність в Україні, подає позовну заяву до суду про розірвання шлюбу, з наміром, щоб відповідач не була присутньою на судовому розгляді справи і взагалі би не знала про подану ним позовну заяву, і тепер ще повинна сплачувати судовий збір. За таких обставин, вона заперечує проти позовних вимог позивача.

Позивач в судове засідання не з`явилася, але в позовній заяві просить розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, не заперечує проти ухвалення заочного рішення, строк на примирення не надавати.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином про час і місце розгляду справи, що підтверджується доставкою судової повістки до електронного кабінету, але раніше надала до суду відзив, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає повному задоволенню з наступних підстав.

Так, в судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 08.08.1992 року міським Палацем одруження м. Горлівка, актовий запис № 1330.

Як видно з позовної заяви, в сім`ї немає взаємопорозуміння та взаємоповаги, шлюбні відносини припинені, спільного господарства не ведуть, мешкають окремо. сумісне життя не склалося тобто характер сформованих відносин у родині є таким, що подальше спільне проживання та збереження шлюбу є неможливим.

Ухвалою Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 14.02.2025 року надали сторонам строк для примирення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що зареєстрований між сторонами шлюб може бути розірваний за рішенням суду, оскільки подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим і буде суперечити інтересам сторін.

Головними мотивами, з яких суд визнав збереження сім`ї неможливим є ініціатива позивача, тобто звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу, та обставини викладені у позовній заяві, а також визнання відповідачем даної позовної заяви з відсутністю заперечень проти задоволення позовних вимог, що виражає його байдужу позицію щодо збереження шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 Загальної декларації ООН з прав людини, ст. 51 Конституції України, ч.1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Згідно ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21 грудня 2007 року проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ч.8 ст. 294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.

Відповідач не висловила своєї позиції щодо прізвища, яке їй слід залишити після розірвання шлюбу.

Згідно ч. 2 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, у разі задоволення позову, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача, а тому суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 1211, 20 грн.

Керуючись ст.ст. 104, 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 19, 76, 264, 265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 08 серпня 1992 року міським Палацем одруження м. Горлівка, актовий запис № 1330, між ОСОБА_2 , (дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як внутрішно переміщена особа взятий на облік за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , розірвати.

Залишити ОСОБА_2 прізвище ОСОБА_4 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як внутрішно переміщена особа взятий на облік за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ,судовий збір у сумі 1211, 20грн.

Копію рішення після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Повне судове рішення складено 14 квітня 2025 року.

Головуючий суддя: В.О. Корягін