УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відкриття провадження у справі

14 квітня 2025 року

м. Харків

Справа № 638/5831/25

Провадження № 2/638/4179/25

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі головуючої судді Яковлевої В.М., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту спільного проживання разом із спадкодавцем на день прийняття спадщини,

установив:

02 квітня 2025 року ОСОБА_1 , від імені якого діє представник позивача адвокат Кундіус Ганна В`ячеславівна, звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради про встановлення факту спільного проживання разом із спадкодавцем на день прийняття спадщини.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 квітня 2025 року визначено суддю-доповідача Яковлеву В.М.

03 квітня 2025 року матеріали вищевказаної позовної заяви передано в провадження судді Яковлевої В.М.

У період з 17:00 год. 03 квітня 2025 року по 14 квітня 2025 року 12 год. 08 хв. суддя перебувала в нарадчій кімнаті з розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні.

Форма і зміст позовної заяви відповідають вимогам статей 175-177 ЦПК України. Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду. Судовий збір сплачений у встановленому Законом України «Про судовий збір» порядку та розмірі. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження відсутні.

Пунктом 4 частини другої статті 187 ЦПК України передбачено при постановленні ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі вирішення питання за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатись справа.

Відповідно до частини другої-шостої статті 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, в порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Для цілей цього Кодексу малознаними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частинами третьою, четвертою статті 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вищезазначеними вимогами.

Предметом даного спору є встановлення факту спільного проживання разом із спадкодавцем на день прийняття спадщини.

Представником позивача адвокатом Кундіус Г.В. разом із позовною заявою заявлено клопотання про витребування доказів.

Клопотання обгрунтовано тим, що до Дзержинського районного суду м. Харкова подано позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту спільного проживання спадкоємця разом і спадкодавцем на день прийняття спадщини.

Позивачем у справі зазначено, що померла мати заявника за місцем її фактичного проживання разом із сином за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач своєчасно звернувся до Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини , на підставі якої заведено спадкову справу № 377/2024).

Вважає, що для правильного вирішення спору існує необхідність у витребуванні письмових доказів у Сьомої харківської міської державної нотаріальної контори, а саме: копії матеріалів спадкової справи №377/2024 (номер у Спадковому реєстрі нотаріуса № 78491081) за померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 Вивчення змісту документів, що містяться в матеріалах спадкової справи, є необхідним для визначення повних відомостей щодо кола спадкоємців, вивчення заяви про прийняття спадщини позивачкою та інших обставин справи.

Позивач та його предстасвник не мають можливості самостійно отримати відповідні письмові докази, враховуючи положення ч. 1 ст. 8 Закону України «Про нотаріат». Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо.

У зв`язку з вищевикладеним, просить суд витребувати у Сьомої харківської міської державної нотаріальної контори копії матеріалів спадкової справи №377/2024 (номер у Спадковому реєстрі нотаріуса № 78491081) за померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Окрім того, подано клопотання про виклик свідків.

Клопотання обгрунтовано тим, що що померла мати заявника, яка фактично проживала разом із сином з вересня 2019 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 (день смерті) за адресою: АДРЕСА_1 , через похилий вік, незадовільний стан здоров`я, необхідність здійснення за нею догляду та піклування. Позивач повністю забезпечував її побутові потреби, лікування та після смерті поховав мати.

Дані обставини окрім інших доказів, можуть підтвердити свідки, які є сусідами заявника та його родини, де мати проживала фактично. Особисто бачили наведені обставини та можуть підтвердити це безпосередньо в суді.

В позовній заяві мною зазначені обставини щодо спільного проживання позивачки з померлим спадкодавцем, а також обставини щодо самопочуття померлого після отримання ним травми, проходження лікування та після виписки зі стаціонару лікарні.

Крім того, у спадкодавця та позивачки був спільний круг спілкування із сусідами та друзями їх родини, які навідували його у період часу, коли було складено заповіт на мою користь та на користь відповідача.

Дані докази потрібні для встановлення юридичного факту, тому вважає необхідним викликати свідків до суду для з`ясування цих обставин судом.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завдання цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ.

Приписами частини першої статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною першою статті 84 ЦПК України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до частини другої, шостої статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Частинами першою та другою статті 8 Закону України «Про нотаріат» визначено, що нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо.

Нотаріус та особи, зазначені у статті 1 цього Закону, а також помічник нотаріуса зобов`язані зберігати нотаріальну таємницю, навіть якщо їх діяльність обмежується наданням правової допомоги чи ознайомленням з документами і нотаріальна дія або дія, яка прирівнюється до нотаріальної, не вчинялась.

Обов`язок дотримання нотаріальної таємниці поширюється також на осіб, яким про вчинені нотаріальні дії стало відомо у зв`язку з виконанням ними службових обов`язків чи іншої роботи, на осіб, залучених для вчинення нотаріальних дій у якості свідків, та на інших осіб, яким стали відомі відомості, що становлять предмет нотаріальної таємниці.

Особи, винні в порушенні нотаріальної таємниці, несуть відповідальність у порядку, встановленому законом.

Подання нотаріусом в установленому порядку та у випадках, передбачених Законом України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення», інформації центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, не є порушенням нотаріальної таємниці.

Нотаріус не несе дисциплінарної, адміністративної, цивільно-правової та кримінальної відповідальності за подання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, інформації про фінансову операцію, навіть якщо такими діями завдано шкоди юридичним або фізичним особам, та за інші дії, якщо він діяв у межах виконання Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».

Довідки про вчинені нотаріальні дії та копії документів, що зберігаються у нотаріуса, видаються нотаріусом виключно фізичним та юридичним особам, за дорученням яких або щодо яких вчинялися нотаріальні дії. У разі смерті особи чи визнання її померлою такі довідки видаються спадкоємцям померлого. У разі визнання особи безвісно відсутньою опікун, призначений для охорони майна безвісно відсутнього, має право отримувати довідки про вчинені нотаріальні дії, якщо це необхідно для збереження майна, над яким встановлена опіка.

Довідки про вчинені нотаріальні дії та інші документи надаються нотаріусом протягом десяти робочих днів на обґрунтовану письмову вимогу суду, прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів до судового розслідування у зв`язку з кримінальним провадженням, цивільними, господарськими, адміністративними справами, справами про адміністративні правопорушення, що знаходяться в провадженні цих органів, з обов`язковим зазначенням номера справи та прикладенням гербової печатки відповідного органу, а також на обґрунтовану письмову вимогу державного виконавця, приватного виконавця за виконавчим провадженням з обов`язковим зазначенням номера виконавчого провадження та реквізитів виконавчого документа, на підставі якого здійснюється виконавче провадження Національному агентству з питань запобігання корупції на його письмовий запит, здійснений з метою виконання повноважень, визначених Законом України «Про запобігання корупції».

Витяг зі Спадкового реєстру про наявність складеного заповіту видається тільки заповідачу, а після смерті заповідача - будь-якій особі, яка пред`явила свідоцтво про смерть або інший документ, що підтверджує факт смерті заповідача (одного із заповідачів).

Згідно з нормою статті 69 ЦПК України свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи.

Суд вважає необхідним зазначити, що згідно з вимогами частини другої статті 78 ЦПК України (допустимість доказів) обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Обставини, які стосуються предмета спору у даній справі обставини, та підлягають доказуванню, можуть доводитися, зокрема письмовими доказами, засобами аудіо-, відеозапису та іншими доказами. Разом із тим, рішення суду не може ґрунтуватися лише на свідченнях свідків.

Частиною першою статті 90 ЦПК України передбачено, що показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Частинами першою, третьою статті 91 ЦПК України передбачено, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до частини четвертої статті 91 ЦПК України в ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, клопотання про допит свідків задовольнити.

Згідно з вимогами статті 12 ЦПК України, яка також покладає і на суд певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджає про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частин першої, третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Враховуючи положення частини четвертої статті 274 ЦПК України, а саме, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування, зважаючи на предмет позову, характер спірних правовідносин щодо спадкування та обсяг доказів у справі, суд доходить висновку, що справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження за правилами, передбаченими главою 3,6 розділу ІІІ ЦПК України.

Для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання (частина перша статті 196 ЦПК України).

Відповідно до вимог статей 189, 196 ЦПК України суд вважає необхідним провести підготовче провадження та призначити підготовче засідання у справі.

Враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, рішенням Вищої ради правосуддя від 20 квітня 2023 року № 399/0/15-23 з 01 травня 2023 року змінено територіальну підсудність судових справ Печенізького районного суду Харківської області, Борівського районного суду Харківської області, Ізюмського міськрайонного суду Харківської області - Дзержинському районному суду м. Харкова.

Призначаючи підготовче судове засідання суд зважає на надмірне навантаження, що зумовлено зміною територіальної підсудності судів на Дзержинський районний суд м. Харкова.

Керуючись статтями 19, 53, 76-81, 91, 187,189, 274 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту спільного проживання разом із спадкодавцем на день прийняття спадщини.

Розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання на 12 червня 2025 року о 13 годині 30 хвилин в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, проспект Перемоги, буд. 52-В.

Про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання повідомити учасників справи.

Клопотання представника позивача адвоката Кундіус Г.В. про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у Сьомої харківської міської державної нотаріальної контори:

- належним чином засвідчені копії матеріалів спадкової справи № 377/2024 (номер у Спадковому реєстрі нотаріуса № 78491081) за померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ;

- Інформаційну довідку із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та Інформаційну довідку із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) стосовно померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Копію ухвали для її виконання направити до Сьомої харківської міської державної нотаріальної контори.

Встановити строк виконання ухвали до 09 червня 2025 року.

Клопотання представника позивача адвоката Кундіус Г.В. про виклик исвідків задовольнити.

Викликати та допитати в якості свідків у даній цивільній справі наступних осіб:

- ОСОБА_3 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ; к.т.: НОМЕР_1 ).

- ОСОБА_4 (адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .: НОМЕР_2 ).

- ОСОБА_5 (адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .: НОМЕР_3 ).

Попередити свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показання на вимогу суду за статтями 384-385 КК України.

Роз`яснити відповідачу право подати відзив на позовну заяву, який за формою та змістом має відповідати вимогам статті 178 ЦПК України, протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали. Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду відповідач зобов`язаний надіслати (вручити) іншим учасникам справи копію відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити відповідачу, що в разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішить справу за наявними матеріалами.

Встановити позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії відзиву, протягом якого він має право подати суду відповідь на відзив, передбачену статтею 179 ЦПК України, до якої застосовуються правила, встановлені частинами третьою-п`ятою статті 178 ЦПК України.

Одночасно з поданням суду відповіді на відзив позивач зобов`язаний надіслати (вручити) її копію та копії доданих до неї документів іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу строк п`ять днів з дня отримання відповіді на відзив, протягом якого він має подати суду заперечення, передбачене статтею 180 ЦПК України, до якого застосовуються правила, встановлені частинами третьою-п`ятою статті 178 ЦПК України.

Одночасно з надісланням (наданням) заперечень до суду відповідач зобов`язаний надіслати (вручити) іншим учасникам справи копію заперечень та доданих до нього документів.

Роз`яснити учасникам справи про наявність у них прав та обов`язків, визначених статтями 43, 44, 49 ЦПК України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/на Офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Яковлева