УХВАЛА

14 квітня 2025 року

м. Київ

справа № 369/1818/19

провадження № 61-4207ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 07 лютого 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дмитрівської сільської ради Бучанського району Київської області, ОСОБА_3 про скасування свідоцтв, визнання незаконним та скасування рішення, внесення змін до записів у Державному земельному кадастрі, визнання права власності на частину будинку в порядку спадкування за законом та визнання права користування частинами земельних ділянок,

встановив:

31 березня 2025 року представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Побережник А. О. засобами поштового зв`язку надіслала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 07 лютого 2024 року у вказаній справі, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

Представник заявника просить суд поновити строк на касаційне оскарження, посилається на те, що копію повного тексту оскаржуваного судового рішення ОСОБА_1 не отримував, про його існування дізнався з Єдиного державного реєстру судових рішень, у зв'язку з чим 28 лютого 2025 року було подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, під час якого адвокат ознайомилась з повним текстом постанови Київського апеляційного суду від 07 лютого 2024 року.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Відповідно до частини третьої статті 272 ЦПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складення в електронній формі у порядку, встановленому законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Заявником та його представником не надано жодного доказу щодо недотримання апеляційним судом вимог статті 272 ЦПК України, а із доданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити, чи був порушений апеляційним судом порядок вручення судового рішення.

Причини пропуску строку на касаційне оскарження, зазначені представником заявника у відповідному клопотанні, не дають достатніх підстав для визнання їх поважними.

Згідно з даними, внесеними до Єдиного державного реєстру судових рішень, повний текст оскаржуваної постанови апеляційного суду складений 20 січня 2025 року, тому останнім днем звернення з касаційною скаргою є 19 лютого 2025 року.

Проте представник заявника звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою лише 31 березня 2025 року, тобто поза межами строку на касаційне оскарження, встановленого статтею 390 ЦПК України.

У зв'язку з тим, що безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, а особі, яка її подала, надати строк для усунення вказаних недоліків, а саме: направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судового рішення, в якій навести інші підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази (супровідний лист, поштовий конверт про надсилання кореспонденції апеляційним судом, довідку апеляційного суду про надсилання на адресу заявника на виконання вимог статті 272 ЦПК України копії постанови Київського апеляційного суду від 07 лютого 2024 року та про отримання/неотримання ним копії такої постанови тощо).

Крім того, згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте в порушення вимог вказаної законодавчої норми до касаційної скарги не додано документа, що підтверджує сплату судового збору.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становив 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено, що з 01 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 2 481, 00 грн.

ОСОБА_1 , який звернувся до суду з позовом у червні 2022 року, заявляє сім вимог немайнового характеру та дві вимоги майнового характеру.

Таким чином, судовий збір за подання цієї касаційної скарги в частині оскарження семи вимог немайнового характеру становить 13 893, 60 грн (2 481, 00 грн * 0, 4 * 7 * 200 %).

Поряд з цим згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Касаційна скарга та рішення судів попередніх інстанцій не містять відомостей про ціну позову (вартість частин спірного житлового будинку станом на дату звернення з позовом), у зв'язку з чим неможливо встановити розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги в частині оскарження вимог майнового характеру.

Отже, заявнику необхідно надати суду інформацію про ціну позову в частині оскарження вимог майнового характеру, виходячи з вартості спірного нерухомого майна станом на дату звернення з позовом, та подати належні докази на підтвердження такої вартості, а також з урахуванням наведеного самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги в цій частині (200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви).

Тобто ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір за подання касаційної скарги в частині оскарження семи вимог немайнового характеру в сумі 13 893, 60 грн, а також сплатити судовий збір за подання касаційної скарги в частині оскарження двох вимог майнового характеру, який має бути визначений відповідно до вимог закону.

Верховний Суд також звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

За приписами частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов'язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 07 лютого 2024 року за клопотанням представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Побережник Альони Олександрівни неповажними.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 07 лютого 2024 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в іншій частині касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов