Справа № 362/3951/24
Провадження № 2/362/486/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.03.2025 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Кравченко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Шмагун М.С.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

05.06.2024 р. ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

14.03.2025 р. на адресу суду від відповідача ОСОБА_2 надійшов зустрічний позов про поділ майна подружжя.

Відповідач в підготовчому судовому засіданні просив прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом.

Представник позивача щодо прийняття зустрічного позову не заперечив.

Суд, заслухавши відповідача та представника позивача, вивчивши зустрічний позов відповідача, доходить до висновку, що наявні підстави для залишення його без руху з наступних підстав.

Зустрічний позов - це самостійна позовна вимога, заявлена відповідачем у вже існуючому процесі для спільного розгляду з первісним з метою захисту своїх інтересів.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно з ч.1 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Відповідач просить суд у порядку поділу спільного сумісного майна подружжя визнати за ним право власності на: 1/2 частки житлової квартири за адресою: АДРЕСА_1 , площею 104,2 кв.м; 1/2 частки житлової квартири за адресою: АДРЕСА_2 ; 1/2 частки земельної ділянки площею 0,15 га, за адресою: Київська область, Бориспільський район, с.Петрівське, державний акт ЯЖ№921157; 1/2 частки земельної ділянки площею 0,15 га, за адресою: Київська область, Бориспільський район, с.Петрівське, державний акт ЯЖ№921158; відстрочити сплату судвого збору до ухвалення судового рішення по справі.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору - це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" надалі - Закону).

Як роз`яснено у пункті 22 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства про розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" від 21.12.2007 р. № 11, поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 СК України та ст. 372 ЦК України. Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Згідно ч. ч. 1, 5 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

За таких обставин, позивачу необхідно визначити ціну позову, виходячи з дійсної вартості нерухомого майна шляхом замовлення оцінки майна з дотриманням вимог чинного Законодавства та сплатити судовий збір у розмірі визначеному Законом України «Про судовий збір» з урахуванням звітів про оцінку майна, надати додатки до позовної заяви для суду та сторін по справі.

Суддя роз`яснює, що дійсну ціну позову можливо встановити шляхом звернення позивача до відповідних експертних та інших установ для визначення оцінки майна, після чого можливо встановити дійсну ціну позову і сплатити відповідний розмір судового збору.

Згідно статті 8 ЗУ «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті, а саме враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк,але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів.

В порядку ст. 141 ЦПК України, суд при ухваленні рішення повинен в тому числі вирішити питання розподілу судових витрат. Згідно ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. При цьому, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Виходячи зі змісту ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачем є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з Постановою Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.01.2021 р. по справі № 0940/2276/18, провадження № 11-336апп20, зробила висновок, що з аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 30.03.2021 р. у справі № 338/158/19, провадження № 61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

За приписами ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Одним з головних критеріїв при вирішенні питання про наявність підстав для відстрочки, зменшення або звільнення від сплати судового збору є встановлення майнового стану сторони, яка заявила відповідне клопотання, які встановлюються судом на підставі доказів (наприклад, індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5), що видається органами Пенсійного фонду України, та/або відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми/джерела виплачених доходів та утриманих податків, що видається органами Державної податкової служби України, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Однак, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про надання відстрочки сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26.07.2005 р., пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26.07.2005 р., пункти 63-64).

Так, до зустірчної позовної заяви надано копію пенсійного посвідчення за віком.

У суду з огляду на зазначене є обґрунтований сумнів, що посилання позивача про свій майновий та відповідності дійсності.

Визначення ціни позову та сплачений судовий збір є обов`язковим, адже суд при вирішенні справи по суті, у будь-якому разі у силу ст. 141 ЦПК України та вимог Закону України «Про судовий збір» повинен вирішити питання розподілу судових витрат по справі.

Також суд звертає увагу, що зараз наша країна перебуває у стані війни з Російською Федерацією. Усі можливі кошти спрямовуються на забезпечення ЗСУ для гідної відсічі загарбникам та збереження територіальної цілісності країни та захисту громадян, тому суд як ніколи прискіпливо розглядає кожний випадок відстрочення або звільнення від сплати судового збору.

Таким чином, суд роз`яснює позивачу за зустрічним позовом щодо необхідності визначення дійсної ціну позову і сплати відповідного розміру судового збору.

За таких підстав відповідно до ст. 185 ЦПК України зустрічну позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для виправлення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4,12,13,175,185,260,353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, - залишити без руху.

Надати відповідачу ОСОБА_2 п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, зазначених в ухвалі.

Роз`яснити відповідачу ОСОБА_2 , що у разі виконання вимог ухвали у встановлений строк, зустрічна позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду. Якщо відповідач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, зустрічна позовна заява буде визнана неподаною і повернута.

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору, - відмовити

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Кравченко