Справа № 644/5530/24
Провадження № 2/645/265/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2025 р. Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Сілантьєвої Е. Є.,

за участі секретаря судового засідання Ятлової Ю.В.,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, звернулася з позовом до суду, яким просила в порядку розподілу сумісного майна подружжя, визнати за ОСОБА_1 1/2 автотранспортного засобу марки RENAULT моделі TRAFIK 2013 року випуску, державний номер НОМЕР_1 , VIN номер НОМЕР_2 .

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 23.07.2024 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя передано до Фрунзенського районного суду м. Харова за підсудністю.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 13 серпня 2024 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, постановлено справу розглядати в порядку загально позовного провадження, призначено до підготовчого розгляду справи.

12.09.2024 року від відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив відмовити в задоволенні позову повністю.

В судове засідання 24.09.2024 сторони належним чином повідомлені про розгляд справи, до судового засідання позивач та представник позивача не з*явилися, причини неявки суду не відомі, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надходило. Судові повістки направлені на зазначену позивачем адресу його проживання повернулися до суду неотриманими, з зазначенням «за закінченням терміну зберігання». Крім того повідомлялися СМС повідомленнями на зазначені в позовній заяві номери телефону. Сторона відповідача належним чином повідомлений, що підтверджується зворотнім повідомленням про отримання судової повістки та поданням до суду відзиву на позовну заяву, причини не явки суду не відомі.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 14.10.2024 підготовче засідання у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя закрито.

В судове засідання 03.12.2024 сторони належним чином повідомлені про розгляд справи, до судового засідання позивач та представник позивача не з*явилися, причини неявки суду не відомі, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надходило. Повідомлялися про розгляд справи СМС повідомленнями на зазначені в позовній заяві номери телефону. Сторона відповідача належним чином повідомлений, що підтверджується довідкою про отримання СМС повідомлення, причини не явки суду не відомі.

УхвалоюФрунзенського районного суду м. Харкова від 03.12.2024 залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_3 , як власника спірного майна.

В судове засідання 15.01.2025 сторони належним чином повідомлені про розгляд справи, до судового засідання позивач та представник позивача не з*явилися, причини неявки суду не відомі, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надходило. Повідомлялися про розгляд справи СМС повідомленнями на зазначені в позовній заяві номери телефону. Сторона відповідача належним чином повідомлений, що підтверджується довідкою про отримання СМС повідомлення, причини не явки суду не відомі. Третя особа належним чином повідомлена, що підтверджується зворотнім повідомленням про отримання судової повістки, причини не явки суду не відомі.

В судове засідання 11.02.2025 сторони належним чином повідомлені про розгляд справи, до судового засідання позивач та представник позивача не з*явилися, причини неявки суду не відомі, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надходило. Повідомлялися про розгляд справи СМС повідомленнями на зазначені в позовній заяві номери телефону. Сторона відповідача належним чином повідомлений, що підтверджується довідкою про отримання СМС повідомлення, причини не явки суду не відомі. Третя особа до судового засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про розгляд справи, причини не явки суду не відомі.

В судове засідання 05.03.2025 сторони належним чином повідомлені про розгляд справи, до судового засідання позивач та представник позивача не з*явилися, причини неявки суду не відомі, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надходило. Повідомлялися про розгляд справи СМС повідомленнями на зазначені в позовній заяві номери телефону. Сторона відповідача належним чином повідомлений, що підтверджується довідкою про отримання СМС повідомлення, причини не явки суду не відомі. Третя особа до судового засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про розгляд справи, причини не явки суду не відомі.

В судове засідання 10.04.2025 сторони належним чином повідомлені про розгляд справи, до судового засідання позивач та представник позивача не з*явилися, причини неявки суду не відомі, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надходило. Повідомлялися про розгляд справи СМС повідомленнями на зазначені в позовній заяві номери телефону. Сторона відповідача належним чином повідомлений, що підтверджується довідкою про отримання СМС повідомлення, причини не явки суду не відомі. Третя особа до судового засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про розгляд справи, причини не явки суду не відомі..

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Водночас положення пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України повинні враховуватись у системному та логічному зв`язку із положенням статі 223 цього Кодексу.

Так, відповідно до частини 2 статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина 5 статті 223 ЦПК України).

При цьому законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача (частина 5 статті 142 ЦПК України), а для позивача - це право на повторне звернення до суду з таким самим позовом (частина 2 статті 257 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду в разі неможливості розгляду справи за відсутності позивача.

Відповідно до ст.2 ч.1, 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові №310/12817/13 від 22 травня 2019 року, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (постанова Верховного Суду від 29 липня 2021 року у справі № 359/7882/19).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що «залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо».

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таких правових висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19 щодо застосування подібної за змістом норми права.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач та представник позивача, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, що підтверджується довідками про отримання СМС повідомлень, рекомендованими листами направленими ОСОБА_1 , в судові засідання, призначені у Фрунзенському районному суді м. Харкова на 24.09.2024, 14.10.2024, 03.12.2024, 15.01.2025, 11.02.2025, 05.03.2025 та 10.04.2025, не з`явився, заяву про розгляд справи за їх відсутності не подавали.

Більш того, інформація про дату та час судового засідання є відкритою для учасника справи та міститься на офіційному сайті судової влади в мережі Інтернет.

Отже, позивач та представник позивача, будучи у встановленому законом порядку належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судові засідання, призначені на 24.09.2024, 14.10.2024, 03.12.2024, 15.01.2025, 11.02.2025, 05.03.2025 та 10.04.2025 року, не з`явилися, що є повторністю (тобто двічі поспіль та більше), заяву про розгляд справи за відсутності позивача та представника позивача не подавали.

При цьому, в умовах зверхнадмірного навантаження на районний суд та очікуваннями учасниками справ судових засідань понад строки, сторона позивача, яка є найбільш зацікавленою в розгляді справи, жодного разу не з`являлася в судові засідання, рухом справи не цікавилась, заяв про участь в режимі відеоконференції не подавала.

При цьому, в призначені дати судового засідання, які відбувались вже під час введення в країні воєнного стану, районний суд працював в штатному режимі та здійснював розгляд всіх справ, зокрема і цивільних.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21.

Отже, підстави для ще одного відкладення судового розгляду відсутні.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст.43 ч.2 п.2 ЦПК України позивач, як учасник справи, зобов`язаний сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до ст.44 ч.1 ЦПК України позивач, як учасник судового процесу, повинен добросовісно користуватись процесуальними правами та не зловживати ними.

Відповідно до ст.12 ч.4 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

З огляду на те, що позивач та представник позивача, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, повторно не з*явилися в судове засідання, не подали заяв про розгляд справи за їх відсутності та їх нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд дійшов висновку, що вищевказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку. А відтак, позивач не позбавлений доступу до правосуддя та має право повторно звернутись до суду в установленому законом порядку з таким же самим позовом.

На підставі викладеного та керуючись ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про поділ майна подружжя - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть отримати за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ;

представник позивача: Ткаченко Юлія Олегівна, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 2099 від 03.04.2018 р., адреса для листування: м. Київ, вул. Мала Житомирська, 6/5;

відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

третя особа: ОСОБА_3 , мешкає за адресою АДРЕСА_3 .

Повний текст судового рішення складено 10.04.2025 року.

Суддя -