Справа № 369/7224/23
Провадження №2-п/369/13/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.04.2025 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Осіпова В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 грудня 2023 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди -

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду від 26 грудня 2023 року задоволено позов. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 сплачений аванс в розмірі 331208 грн., три відсотків річних в розмірі 51205,66 грн., інфляційні втрати в розмірі 206342,01 грн.; на відшкодування судових витрат сплачений судовий збір у розмірі 6153,07 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду відповідач ОСОБА_1 подала заяву про перегляд заочного рішення. Своє прохання мотивувала тим, що вона не був належним чином повідомлена про дату та час судового засідання. Вказала, що матеріали справи не містять будь-яких доказів існування між сторони зобов`язальних відносин, позов поданий до неналежного відповідача. Просила суд поновити строки на подачу заяви, скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

У судове засідання сторони не з`явились, про час та місце розгляду заяви повідомлені належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов, не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить висновку, що в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при ухваленні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з ухваленим рішенням по суті та є обґрунтуванням апеляційної скарги.

Крім того, суд враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини виконання рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий суд.

Правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення права.

Судове рішення за своєю суттю охороняє права, свободи та законні інтереси громадян і є завершальною стадією судового провадження.

Відповідно до ст. 24 Конституції України громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом.

Враховуючи ці обставини та викладене вище, встановлену законом обов`язковість судових рішень, сторони є рівними перед законом і мають рівні права, гарантовані Конституцією України та іншими нормативними актами, на захист своїх інтересів державою.

Суд вважає, що доводи, на які посилається відповідача у своїй заяві про перегляд заочного рішення, не мають істотного значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, у даному випадку відсутня сукупність двох підстав, наявність яких є необхідною умовою для скасування судом ухваленого ним заочного рішення.

Виходячи з цього, відсутності мотивації усіх в сукупності підстав для скасування заочного рішення суду, підстави для задоволення заяви відсутні.

За приписами ч. 3 ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Проаналізувавши обставини справи, суд вважає причини пропуску заявником строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 грудня 2023 року у цивільній справі №369/7224/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди, поважними, а тому строк на подання заяви про перегляд заочного рішення слід поновити.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 287-289 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Поновити відповідачу ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 грудня 2023 року у цивільній справі №369/7224/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди.

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 грудня 2023 року у цивільній справі №369/7224/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали виготовлений 15 квітня 2025 року.

Суддя: Наталія ПІНКЕВИЧ