Єдиний унікальний номер: 379/80/25
Провадження № 2/379/154/25
УХВАЛА

про виправлення описки

в судовому рішенні

10 квітня 2025 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області в складі судді Невгада О.В., розглянувшиз власної ініціативи без повідомлення учасників справи питання про виправлення описки в рішенні Таращанського районного суду Київської області від 20 лютого 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В :

В провадженні Таращанського районного суду Київської області перебувала цивільна справа ЄУН 379/80/25 провадження № 2/379/154/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Рішенням Таращанського районного суду Київської області від 20 лютого 2025 позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволено.

Шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 18 вересня 2007 року у виконавчому комітеті Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області, актовий запис № 12, розірвано.

Однак, при виготовленні даного рішення у другому абзаці його резолютивної частини судом було допущено механічну описку, а саме в другому абзаці після слів: «18 вересня 2007 року» помилково зазначено «у Дніпровському районному» (а.с.33).

Указана механічна описка підлягає виправленню судом в порядку ст. 269 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

У даному випадку суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого рішення та для її виправлення немає необхідності заслуховування доводи учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу ( помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Аналогічна правова позиція викладена також у постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20).

Як убачається з матеріалів справи, при ухваленні рішення судом була допущена механічна описка, а саме в другому абзаці після слів: «18 вересня 2007 року» помилково зазначено «у Дніпровському районному» (а.с.33).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що виправлення допущеної в судовому рішенні технічної описки у другому абзаці його резолютивної частини носить виключно редакційний характер, узгоджується з матеріалами цивільної справи, а саме з копією свідоцтва про шлюб (а.с.8), не змінює рішення суду та не впливає на його суть іншим чином, а тому допущена описка може бути виправлена судом.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 258-261, 269, 352-354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описку у другому абзаці резолютивної частини рішення Таращанського районного суду Київської області від 20 лютого 2025 року у справі ЄУН 379/80/25 провадження № 2/379/154/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, а саме абзац другий резолютивної частини викласти у наступній редакції: «Шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 18 вересня 2007 року у виконавчому комітеті Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області, актовий запис № 12, розірвати.»

У решті текст рішення Таращанського районного суду Київської області від 20 лютого 2025 року у справі ЄУН 379/80/25 провадження № 2/379/154/25 залишити без змін.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено та підписано 10.04.2025.

Суддя Таращанського районного суду

Київської області Олександр НЕВГАД