Справа № 190/2563/24
Провадження №2/190/65/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2025 року м.Пятихатки

П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області

в складі головуючого судді Фирси Ю.В.,

за участю секретаря Гук С.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. П`ятихатки цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Жовтоводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), третя особа приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенко Юрій Олександрович про звільнення майна з-під арешту,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом Жовтоводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про звільнення майна з-під арешту.

В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що 07 березня 2023 року Жовтоводським міським судом Дніпропетровської області в порядку забезпечення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики було винесено ухвалу про забезпечення позову, якою накладено арешт на майно ОСОБА_3 , зокрема і на квартиру АДРЕСА_1 . 12.08.2024 року в рамках відкритого виконавчого провадження № 74206180 приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенко Ю.О. по виконавчому листу №176/2253/22, виданого 12.01.2024 року Жовтоводським міським судом Дніпропетровської області про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 заборгованості за договором позики у розмірі 50 000 доларів США, передано на реалізацію нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 . 14.10.2024 року відповідно до протоколу проведення електронного аукціону переможцем стала вона, суму вартості придбаного майна нею сплачено в повному обсязі. 28.10.2024 року приватним виконавцем видано акт про проведення електронних торгів, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно. З метою здійснення державної реєстрації придбаної нею квартири звернулась до державного реєстратора, де їй стало відомо, що на квартиру яку вона придбала зареєстровано обтяження Жовтоводсько-П`ятихатським відділом державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) на підставі ухвали від 07.03.2023 року, виданої Жовтоводським міським судом Дніпропетровської області.

У зв`язку з вищевикладеним, просить припинити обтяження № 49657743, яке накладене 22.03.2023 року Жовтоводсько-П`ятихатським відділом державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) на підставі ухвали Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 07.03.2023 року по справі № 176/2253/22 на квартиру АДРЕСА_1 .

У судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник Сербін Б.О. не з`явились, від представника позивача до суду надійшло клопотання з проханням справу розглядати за відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити/а.с.28/.

Відповідач Жовтоводсько-П`ятихатський відділ державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) свого представника в судове засідання не направили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надіслали на адресу суду відзив на позовну заяву, згідно якого позов не визнають, вказують, що дійсно на їх адресу 22.03.2023 року надійшла ухвала Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 07.03.2023 року по справі №176/2253/22 про накладення арешту на майно боржника ОСОБА_3 , а саме на квартиру АДРЕСА_1 . 22.03.2023 року державним виконавцем відкрито виконавче провадження № 66888709 в рамках якого рішення суду виконане в повному обсязі, а саме зареєстровано обтяження на вказану квартиру та 23.03.2023 року виконавче провадження закінчене на підставі п.9 ч. 1 ст. 39 ЗУ «Про виконавче провадження». Наразі виконавче провадження відкрито за вищевказаним виконавчим документом у приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенко Ю.О.. Після реалізації арештованого майна чи його передачі стягувачу в рахунок погашення боргу всі арешти та заборони з такого майна знімаються після отримання виконавцем документів про повний розрахунок за придбане майно, у зв`язку з чим вимоги позивача вважають незаконними та необґрунтованими, а тому у задоволенні позову просять відмовити.

Третя особа приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенко Ю.О. в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надіслав до суду листа з проханням справу розглядати без його участі/а.с.44/.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно 22.03.2023 року державним виконавцем Жовтоводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) на виконання ухвали Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 07.03.2023 року накладено арешт на квартиру квартири АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_3 /а.с.8/.

На виконанні приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенко Ю.О. перебуває виконавчй лист № 176/2253/22 від 12.01.2024 року про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 заборгованості за договором позики від 23.03.2021 року у розмірі 50 000 доларів США.

28 жовтня 2024 року були проведені електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 за ціною 382970 грн., переможцем стала ОСОБА_1 про що 28 жовтня 2024 року складено акт про проведені електронні торги/а.с.6-7/.

Згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина 1 статті 13 ЦПК України).

Відповідно до частини 1 статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З цією метою суд повинен з*ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Згадані вище способи захисту мають універсальний характер, вони можуть застосовуватись до всіх чи більшості відповідних суб`єктивних прав. Разом з тим зазначений перелік способів захисту цивільних прав чи інтересів не є вичерпним.

Згідно з частиною 1 статті 10 Закону України "Про виконавче провадження" заходами примусового виконання рішень, зокрема, є звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами.

Відповідно до пункту 6 частини 3 статті 18 Закону України "Про виконавче провадження" виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право накладати арешт на майно боржника, опечатувати, вилучати, передавати таке майно на зберігання та реалізовувати його в установленому законодавством порядку.

Згідно з частинами 1 - 2 статті 56 Закону України "Про виконавче провадження" арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин.

Відповідно до статті 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

У разі, якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено Законом України "Про виконавче провадження".

Відповідно до частин 1-3 статті 59 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18 (провадження № 12-85гс19) зазначено, що вимоги інших осіб щодо належності саме їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, реалізується шляхом подання ними з додержанням правил юрисдикційності позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на майно і звільнення його з-під арешту. В такому ж порядку розглядаються вимоги осіб, які не є власниками майна, але володіють ним з підстав, передбачених законом. Орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може залучатися судом до участі у справах як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. Відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна.

Як убачається з матеріалів справи, арешт на спірну квартиру АДРЕСА_1 накладений на виконання ухвали Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 07 березня 2023 року про забезпечення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, стягувачем є ОСОБА_2 , а боржником ОСОБА_3 .

Отже, належними відповідачами у цій справі є боржник та стягувач, в межах виконавчого провадження в якому накладено відповідний арешт на майно. В той же час, орган виконавчої служби не є належним відповідачем.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (пункт 41), від 20.06.2018 у справі № 308/3162/15-ц (пункт 49), від 21.11.2018 у справі №127/93/17-ц (пункт 50), від 12.12.2018 у справі №372/51/16-ц (пункт 31.4), від 12.12.2018 у справі № 570/3439/16-ц (пункт 37, 54), від 30.01.2019 у справі № 552/6381/17 (пункт 38), від 13.03.2019 у справі № 757/39920/15-ц (пункт 31), від 27.03.2019 у справі № 520/17304/15-ц (пункт 63), від 01.04.2020 у справі №520/13067/17 (пункт 71)).

Якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі в якості співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (постанови Верховного Суду від 11.09.2019 у справі № 200/8461/15-ц, від 03.05.2022 у справі №711/3591/21).

Оскільки предметом спору у даній справі є вимога власника про звільнення належного йому майна з-під арешту, накладеного державним виконавцем під час здійснення виконавчих дій щодо боржника ОСОБА_3 (колишнього власника спірного майна), слід дійти висновку про відсутність підстав для задоволення позову у справі у зв`язку з пред`явленням до неналежного відповідача, адже відповідні позовні вимоги мали бути заявлені саме до особи стягувача, в інтересах якої накладався арешт на спірне майно, а не до державного виконавця, що здійснюючи свої повноваження вчиняв дії по накладенню такого арешту.

Питання про розподіл судових витрат вирішено у відповідності до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 128, 141, 263-265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Жовтоводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), третя особа приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенко Юрій Олександрович про звільнення майна з-під арешту відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-дений строк з дня проголошення рішення. У випадку, якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя Ю.В. Фирса