Справа № 953/8956/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" квітня 2025 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді- Лисиченко С.М.

за участю: секретаря судових засідань Кот Я.А.,

представника позивачки адвоката Бородіної Є.А.,

представника відповідача Василенко Н.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні заяву ОСОБА_1 про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гібадулова Лариса Августівна про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, усунення від права спадкування за законом, зміну черговості одержання права на спадщину,-

В С Т А Н О В И В :

05.06.2020 ОСОБА_1 звернулась до Київського районного суду м.Харкова із позовною заявою до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гібадулова Лариса Августинівна про: встановлення факту постійного безперервного спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу із веденням спільного господарства, побуту та бюджету між нею, ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з 07.01.2003 до дня смерті останнього, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 ; усунення ОСОБА_2 від права на спадкування за законом першої черги після смерті його батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ; змінити черговість одержання права на спадкування та визнати за нею, ОСОБА_1 , право на спадкування за законом разом із спадкоємцями першої черги, які мають право на спадкування після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 14.07.2020 вищезазначену цивільну справу направлено за підсудністю до Фрунзенського районного суду м.Харкова, оскільки відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що відноситься до Немишлянського району м.Харкова.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 25.09.2020 відкрито загальне позовне провадження по справі, призначено підготовче засідання.

01.11.2021, до закінчення підготовчого провадження, ОСОБА_1 подала уточнену заяву, зі змісту якої вбачається, що позивачка прохає суд: встановити факт постійного безперервного спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу із веденням спільного господарства, побуту та бюджету між нею, ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з 07.01.2003 до дня смерті останнього, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 ; змінити черговість одержання права на спадкування та визнати за нею, ОСОБА_1 , право на спадкування за законом разом із спадкоємцями першої черги, які мають право на спадкування після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

02.11.2021 представником позивачки - адвокатом Осиповою Н.В. до суду подано заяву, зі змісту якої вбачається, зокрема, що позивачка підтримує уточнену позовну заяву якою вилучає вимогу щодо усунення ОСОБА_2 від права на спадкування за законом першої черги після смерті його батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . В іншій частині позовні вимоги залишає без змін. Прохає прийняти уточнену позовну заяву до розгляду.

18.11.2024, за результатами підготовчого засідання, Фрунзенським районним судом міста Харкова постановлено ухвалу про направлення даної цивільної справи за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Київського районного суду м.Харкова, оскільки даний спір повинен розглядатися за правилами виключеною підсудністю - за місцем знаходження нерухомого майна, яке входить до складу спадщини.

Питання щодо прийняття до розгляду уточненої позовної заяви від 01.11.2021 судом не вирішувалося.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 30.12.2024 прийнято до провадження Київського районного суду м.Харкова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гібадулова Лариса Августинівна про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, зміну черговості одержання права на спадкування та визнання права на спадкування за законом разом із спадкодавцями першої черги. Постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

У підготовчому засіданні представник позивачки - адвокат Бородіна Є.І. прохала прийняти до розгляду уточнену позовну заяву ОСОБА_1 , яка подана до суду 01.11.2021 відповідно до ст.49 ЦПК України.

У підготовчому засіданні представник відповідача адвокат Василенко Н.М. заперечувала щодо прийняття уточненої позовної заяви, з огляду на те, що позивачка в порушення вимог ст.49 ЦПК України одночасно змінює як предмет позову, так і його підстави.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши зміст письмових заяв по суті справи, доходить такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) кожен має право на справедливий та публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно зі ст. 2 та ч.1 ст.8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Водночас порядок звернення до суду, а також здійснення судового провадження у цивільній справі регламентовано відповідними нормами процесуального права ЦПК України.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

При цьому відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, з наведеного слідує, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом, до підсудності якого вона віднесена. Особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя .

Згідно із положеннями ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Визначення відповідача/відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.2 ЦПК України одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, суть якого визначена у ст.13 цього Кодексу та полягає в тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно із ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зауважити, що правові підстави позову це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування ч.3 ст.49 ЦПК України викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у ст.16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: заміна одних позовних вимог іншими; доповнення позовних вимог новими; вилучення деяких із позовних вимог; пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі №910/18389/20 та від 10.11.2021 у справі № 916/1988/20.

Судом встановлено, що зі змісту заяви, поданої позивачкою 01.11.2021 вбачається, що ОСОБА_1 , користуючись наданими їй процесуальними правами, передбаченими ч.3 ст.49 ЦПК України, змінила предмет позову шляхом вилучення позовної вимоги - усунення ОСОБА_2 від права на спадкування за законом першої черги після смерті його батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Разом з цим, інші позовні вимоги та підстави позову - обставини, на яких ґрунтується вимога позивачки, залишаються без змін.

З огляду на зазначене, те, що позивачкою дотриманні процесуальні вимоги, визначені ст.49 ЦПК України, суд доходить висновку про наявність підстав для прийняття до розгляду заяви ОСОБА_1 про зміну предмету позову та доручення її до матеріалів справи.

Керуючись ст.49, 197,200, 260-261 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Прийняти до розгляду заяву ОСОБА_1 про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гібадулова Лариса Августівна про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, зміну черговості одержання права на спадщину.

Направити копію ухвали сторонам у справі.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання до суду відзиву.

Відкласти підготовче судове засідання до 11-30 години 13.05.2025.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - С.М. Лисиченко