Справа № 535/243/25
Провадження № 2/535/248/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2025 року с-ще Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області у складі:

головуючої судді: Гуляєвої Г.М.

секретаря судових засідань Васильченко В.О.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в с-щі Котельва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: 38611, Полтавська область, Полтавський район с.Деревки, адреса для листування: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ), представник: адвокат Сідько Світлана Іванівна (адреса здійснення адвокатської діяльності: 38600, Полтавська область, Полтавський район , с-ще Котельва, вул. Полтавський шлях, б.239, РНОКПП: НОМЕР_2 ) до ОСОБА_2 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: не відомо) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини;

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до Котелевського районного суду Полтавської області з позовом до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просить визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, та визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме терміном два місяці після набрання рішенням законної сили.

Позовні вимоги обґрунтувує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 .

24 червня 2014 року приватним нотаріусом Котелевського районного нотаріальної округу Полтавської області Лапочкою P.O. було заведено спадкову справу № 66/2014 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 .

Згідно даних Спадкового реєстру ОСОБА_3 є спадкоємицею померлої ОСОБА_5 на підставі заповіту, посвідченого Деревківською сільською радою Полтавської області 19 вересня 2012 року за реєстровим № 111.

Іншим спадкоємцем згідно даних Спадкового реєстру після померлої ОСОБА_5 на підставі заповіту, посвідченого Деревківською сільською радою Полтавської області 19 вересня 2012 року за реєстровим № 111 є ОСОБА_4 .

Згідно довідки, виданої Деревківською сільською радою Котелевського району Полтавської області 19 червня 2014 року з № 262, померла була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

До складу спадкового майна померлої увійшли житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_4 , та земельні ділянки для обслуговування житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, ведення особистого селянського господарства за вказаною адресою.

Відповідно до даних спадкової справи №66/2014 у встановлений законом шестимісячний термін з часу відкриття спадщини ОСОБА_3 не подала заяву про прийняття спадщини. Окрім цього, нотаріусом було встановлено що ОСОБА_3 не являється спадкоємицею, яка прийняла спадщину відповідно до ст. 1268 ЦК України.

Оскільки позивачці не було відомо про наявність заповіту спадкодавиці на її користь, на частину спадкового майна ОСОБА_5 , оскільки сам документ і відомості про його існування, стали відомі ОСОБА_3 , вже після смерті спадкодавиці, та по за межами шестимісячного строку, визначеного ЦК для прийняття спадщини, то позивач з поважних, не залежних від її волі причин заявила про своє право на майно померлої, по за строком, визначеним законом. При цьому, будь-яких заяв про відмову від спадщини позивачкою не подавалося.

З підстав вище викладених, нотаріус відмовила ОСОБА_3 у оформленні спадкових прав на майно померлої ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки вона пропустила строк для прийняття спадщини та не прийняла її.

Згідно з ч.2 ст.1220 Цивільного кодексу України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Ч.1 ст.1272 Цивільного кодексу України та п.3.15. глави 10 розділу II порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 передбачено, що у випадку якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Оскільки позивачка з поважних причин пропустила строк для прийняття Спадщини, то була змушена звернутися до суду з даним позовом до відповідача, який визначений спадкодавицею як інший спадкоємець, і дане рішення може вплинути на його права та інтереси, з наступних правових підстав.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для Прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані, судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у порталові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон ґарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Поважність позивачем пропуску строку звернення з заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини пояснюється тим, що вона не знала про наявність заповіту, так як не була спадкоємцем, тому й не розраховувала на будь - які спадкові права після смерті ОСОБА_5 .

Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 20.03.2025 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Сторони в судове засідання не з`явились.

Позивач ОСОБА_3 подала до суду письмову заяву, в якій просила розгляд справи проводити у її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_4 , у підготовче засідання не з`явився, надав до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги визнав у повному обсязі та просив розгляд справи проводити за його відсутності.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, оскільки в судове засідання не з`явились всі учасники справи у відповідності до вимог ст. 247 ЦПК України.

Згідно ч.ч.1,4 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за заявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до статті 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Аналогічні положення містяться у 15 та 16 статтях ЦК України, за якими кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За матеріалами справи судом встановлено, що між сторонами склалися правовідносини з питання спадкування.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину.

Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 08.01.2014 року (а.с.9).

24 червня 2014 року приватним нотаріусом Котелевського районного нотаріальної округу Полтавської області Лапочкою P.O. було заведено спадкову справу № 66/2014 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 (а.с.11).

Згідно даних Спадкового реєстру ОСОБА_3 є спадкоємицею померлої ОСОБА_5 на підставі заповіту, посвідченого Деревківською сільською радою Полтавської області 19 вересня 2012 року за реєстровим № 111.

Іншим спадкоємцем згідно даних Спадкового реєстру після померлої ОСОБА_5 на підставі заповіту, посвідченого Деревківською сільською радою Полтавської області 19 вересня 2012 року за реєстровим № 111 є ОСОБА_4 (а.с.10).

Згідно довідки, виданої Деревківською сільською радою Котелевського району Полтавської області 19 червня 2014 року з № 262, померла була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 (а.с.12).

До складу спадкового майна померлої увійшли житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_4 , та земельні ділянки для обслуговування житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, ведення особистого селянського господарства за вказаною адресою.

Відповідно до даних спадкової справи №66/2014 у встановлений законом шестимісячний термін з часу відкриття спадщини ОСОБА_3 не подала заяву про прийняття спадщини. Окрім цього, нотаріусом було встановлено що ОСОБА_3 не являється спадкоємицею, яка прийняла спадщину відповідно до ст. 1268 ЦК України.

Оскільки позивачці не було відомо про наявність заповіту спадкодавиці на її користь, на частину спадкового майна ОСОБА_5 , оскільки сам документ і відомості про його існування, стали відомі ОСОБА_3 , вже після смерті спадкодавиці, та по за межами шестимісячного строку, визначеного ЦК для прийняття спадщини, то позивач з поважних, не залежних від її волі причин заявила про своє право на майно померлої, по за строком, визначеним законом. При цьому, будь-яких заяв про відмову від спадщини позивачкою не подавалося.

З підстав вище викладених, нотаріус відмовила ОСОБА_3 у оформленні спадкових прав на майно померлої ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки вона пропустила строк для прийняття спадщини та не прийняла її.

У відповідності до ст.346 ЦК України смерть власника є однією з підстав припинення права власності.

Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно до вимог ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Необізнаність про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини лише для осіб, які не є спадкоємцями першої черги або кожної наступної черги, у разі їх обізнаності про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом.

Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Проте це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини. Спадкоємець за законом, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк із часу відкриття спадщини. Постанова ВП ВС від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24 ) .

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що наведені позивачами причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.80 ЦПК України докази в їх сукупності, та враховуючи те, що позивач ОСОБА_3 не знала про наявність заповіту, так як не була спадкоємцем , та не розраховувала на будь - які спадкові права після смерті ОСОБА_5 , тому суд вважає, що причини названі позивачем, можна визнати поважними, враховуючи визнання позову відповідачем, суд задовольняє позовні вимоги позивача та встановлює ОСОБА_3 додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Керуючись ст. ст. 12, 81, 200, 206, 247, 263-265 ЦПК України та на підставі ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , представник: адвокат Сідько Світлана Іванівна до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном два місяці після набрання рішенням законної сили.

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Г.М. Гуляєва