Справа № 502/372/25
УХВАЛА

15 квітня 2025 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області в складі:

головуючого - судді Березнікова О.В.,

за участю секретаря судового засідання Нанєвої А.В.,

заявника ОСОБА_1 ,

присяжних: Голубенко О.В., Кутас Л.О.,

розглянувши в судовому засіданні в приміщенні Кілійського районного суду Одеської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Вилківської міської ради Ізмаїльського району Одеської області, про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Кілійського районного суду Одеської області із заявою про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки, в якій просить визнати недієздатною гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та встановити над нею опіку і призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , її опікуном.

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є інвалідом ІІ групи та страждає психічним захворюванням і самостійно здійснювати догляд за собою та вести домашнє господарство не може, потребує постійного стороннього нагляду та допомоги, у зв`язку з чим догляд за нею здійснює заявник разом зі своєю сім`єю, та з 2012 року постійно проживає разом із ОСОБА_2 за однією адресою. Батьки ОСОБА_2 на даний час є померлими, а тому, як вказує заявник, немає іншої особи, яка би здійснювала догляд за нею.

Крім цього заявник звертає увагу на те, що абз. 5 п. 6 рішення Конституційного Суду України від 03.06.1999р. № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна член сім`ї членами сім`ї є особи які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. І що до таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід, баба), але і інші родичі чи особи які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка), неповнорідні брати і сестри, вітчим, мачуха, опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги (виділено заявником), наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Заявник в судовому засіданні на заявлених вимогах наполягав з підстав, викладених ним у заяві, та підтвердив, що він проживає за однією адресою з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не є її близьким родичем, проте здійснює за нею догляд та надає допомогу.

Представник Органу опіки та піклування Вилківської міської ради Ізмаїльського району Одеської області в судове засідання не зявився.

Суд, заслухавши заявника, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку про залишення заяви без розгляду виходячи з наступного.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав і інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання в порядку встановленому ЦПК України.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ч. 1, 2 ст. 5 ЦПК України).

За ч. 3 ст. 42 ЦПК України у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги (ч. 3 ст. 296 ЦПК України).

Відповідно до ст. 55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 СК України).

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб, сімейні відносини між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі.

Згідно з абз. 5 п. 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03.06.1999р. № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну член сім`ї членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та не визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 31.03.2020р. у справі № 205/4245/17 (провадження № 61-17628св19).

Звертаючись до суду заявник указував, що стосовно особи, яку він просить визнати недієздатною, він з нею спільно проживає з 2012 року за однією адресою, зокрема й зі своєю родиною. При цьому заявником не зазначено та не надано доказів на підтвердження обставин того, що він належить до членів сім`ї чи є близьким родичем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розумінні ст. 296 ЦПК України, а сам факт їх спільного проживання, а також, як підкреслив заявник у заяві надання допомоги, не є підставою для віднесення ОСОБА_2 до членів сім`ї заявника та підтвердження реальності сімейних відносин.

А тому, відповідно до приписів ч. 3 ст. 296 ЦПК України, він не може порушувати перед судом питання про визнання ОСОБА_2 недієздатною.

Подібні висновки викладено Верховним Судом у постановах від 11.06.2019р. у справі № 130/2391/18 (провадження № 61-1307св19), від 20.01.2022р. у справі № 752/24219/20 (провадження № 61-16373св21).

Судом також встановлено, що будинок за адресою: АДРЕСА_1 , у якому мешкає заявник та його родина мати та брат (довідка про зареєстрованих у житловому будинку осіб №01-04/3399), разом з ОСОБА_2 , належить останній на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом (3/4) та свідоцтва про право власності від 15.09.2003 та документами БТІ.

У постанові від 28 лютого 2024 року в справі № 372/3474/21 Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у подібних правовідносинах зазначив, що суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для залишення заяви без розгляду, оскільки заявники не можуть вважатися членами сім`ї особи, стосовно якої заявлено вимогу про визнання недієздатною, у розумінні частини першої статті 296 ЦК України, не є його близькими родичами, а тому не є суб`єктами, які мають право звертатися до суду із заявою про визнання особи недієздатною. Тобто така особа не наділена процесуальною правосуб`єктністю, визначеною частиною третьою статті 296 ЦПК України.

Керуючись ст. 296 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Вилківської міської ради Ізмаїльського району Одеської області, про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.В. Березніков

Присяжні Голубенко О.В.

Кутас Л.О.