У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 січня 2025 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Ішуніна Л. М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду міста Києва із позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ спільного майна, в якому просить: визнати квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 об`єктом спільної сумісної власності; визнати за нею право власності на частину квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку поділу майна подружжя.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 12 грудня 2024 року вказану позовну заяву передано за підсудністю до Солом`янського районного суду міста Києва.

Під час ознайомлення з матеріалами зазначеної позовної заяви судом встановлено, що її подано без додержання вимог, визначених статтями 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), з огляду на таке.

Згідно з пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Разом з тим, частиною другою цієї ж статті встановлено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Аналогічна норма міститься в частині другій статті 6 Закону України «Про судовий збір».

З аналізу вищенаведених норма вбачається, що у позовах про визнання права власності ціна позову визначається дійсною вартістю спірного майна на день подання позову.

Таким чином, у порушення зазначених вище вимог закону, позивачем не визначено ціну позову, а зазначено, що позов не містить вимог майнового характеру.

Крім того, поділ майна здійснюється з урахуванням вартості речей, що належать подружжю на праві спільної власності. Суд також визначає розмір часток подружжя в праві на майно, і тільки після цього здійснює безпосередньо поділ відповідно до встановлених часток.

Разом з тим, позивачем не конкретизовано вимоги щодо іншої частки спірної квартири.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У додатках до позовної заяви міститься квитанція від 09 грудня 2024 року про сплату позивачем судового збору в розмірі 969 грн.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» .

За приписом пункту 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року становив 3 028 грн.

Отже розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру повинен становити не менше 1 211,20 грн (2 684х0,4=1 211,20), але не більше 15 140 грн (3 028х5=15 140).

Враховуючи викладене та наявність у позовній заяві як вимоги немайнового характеру, так і вимоги майнового характеру, позивачеві необхідно визначити ціну позову, яка з урахуванням пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України та частини другої статті 6 Закону України "Про судовий збір" визначається дійсною вартістю спірного майна на день подання позову, та сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у порядку встановленому законом.

Судовий збір за подання позовної заяви до Солом`янського районного суду м. Києва має бути перераховано або внесено на наступні реквізити: отримувач коштів: УК у Солом`янському районі/Солом`янський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0026010, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Усуваючи недоліки, позивачеві необхідно взяти до уваги викладене та надати суду позовну заяву в новій редакції, визначивши ціну позову у відповідності до вимог чинного законодавства, конкретизувавши вимоги щодо іншої частки спірної квартири, а також надати докази сплати судового збору за вимогу майнового характеру, виходячи з визначеної ціни позову.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог статті 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду; якщо позивач не усунув недоліки у встановлений судом строк, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 83, 175-177, 185, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна залишити без руху.

Надати позивачу строк у десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л. М. Ішуніна