Справа № 641/2549/25
Провадження № 2/641/1854/2025
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

14 квітня 2025 року м. Харків

Суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова Кожихова Г.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

09.04.2025 представник позивача ОСОБА_1 Семенових О.С., через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи звернулася до Комінтернівського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, який зареєстрований 17.08.2019 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у м. Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 529 серії І-ВЛ від № 405777.

Предметом позову у даній справі є розірвання шлюбу між громадянкою України та іноземцем (громадянином Азербайджанської Республіки), тобто справою з "іноземнем елементом", правовідносини в якій додатково регулюються нормами Закону України "Про міжнародне приватне право".

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі з "іноземним елементом", суд зазначає таке.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовязків цивільного характеру.

Відповідно до положень ст.ст.55, 124 Конституції України, ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, визначеному ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизначених або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Із матеріалів справи вбачається, що представник ОСОБА_1 авдокат ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

У позовній заяві представником позивача зазначено останнє відоме місце проживання відповідача: АДРЕСА_1 та вказано, що відповідач є громадянином Азербайджанської Республіки, спільних дітей сторони не мають і на теперішній час позивачу не відоме місце перебування відповідача. За твердженням позивача, з чоловіком вона фактично припинила подружні стосунки і спілкування вже тривалий час не підтримують, тому шлюб між ними має бути розірвано, оскільки збереження сімейних відносин і подальше спільне проживання з відповідачем є неможливим.

Відповідно до статті 29 ЦПК України підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами, а також справ про розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, які проживають за межами України, визначається суддею Верховного Суду у порядку, передбаченому статтею 33 цього Кодексу, одноособово.

Зі змісту указаної норми процесуального права вбачається, що Верховний Суд визначає підсудність справ про розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства за умови, якщо обидві сторони проживають за межами України. Іншого тлумачення указана норма не допускає.

Статтею 63 Закону України "Про міжнародне приватне право" передбачено, що припинення шлюбу та правові наслідки його припинення визначаються правом, яке діє в даний час щодо правових наслідків шлюбу. Відповідно до ч. 1 ст. 60 вищевказаного Закону правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а при його відсутності правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання (за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання в цій державі). При відсутності спільного місця проживання правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.

Отже, якщо подружжя є громадянами різних держав, спільно проживали на території України, і на час розірвання шлюбу хоча б один з них продовжує проживати на її території, то розірвання шлюбу провадиться за законодавством України.

Частиною 1 ст.27 ЦПК України передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно роз`яснень, викладених у пункті 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», позов про розірвання шлюбу з особою, яка не має в Україні місця проживання або місце проживання якої невідоме, може пред`являтися за місцем знаходження майна відповідача, або за останнім відомим місцем його проживання чи перебування, а у випадку, коли з позивачем проживають його малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача - за місцем проживання позивача. У разі розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, один з яких проживає в Україні, питання підсудності визначається за загальними правилами ЦПК України.

Частиною 2 ст.28 ЦПК України передбачено підсудність справ про розірвання шлюбу за вибором позивача. Відповідно такі можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

За приписами ч.9 ст.28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Згідно абзацу 2 ч.1 та ч.9 ст.187 ЦПК України, якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача. Якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до ч.8 ст.187 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Частиною 10 ст.187 ЦПК України передбачено, що якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 15 квітня 2020 року у справі № 569/2295/19 (провадження № 61-14212св19) зазначено, що «повернення позовної заяви позивачеві із вказаних в оскаржуваних судових рішеннях підстав законом не передбачено, оскільки у разі встановлення того, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає її за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України, а у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі».

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 29 січня 2020 року у справі № 501/2443/18, у постанові Верховного Суду від 12 травня 2022 року у справі № 552/3486/20.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, позивачка є громадянкою України. На час звернення до суду із даним позовом має зареєстроване місце проживання на території України, а саме: АДРЕСА_1 . Шлюб укладено на території України.

Відповідно до відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру відомостей про відповідача ОСОБА_2 не знайдено.

Ураховуючи, що позивачка подає позовну заяву про розірвання шлюбу за своїм місцем проживання, що підтверджується довідкою з Реєстру територіальної громади м. Харкова, зазначає, що відповідач проживав на території України на час укладення шлюбу разом із нею за адресою АДРЕСА_1 , а інших відомостей про його місце проживання або місцезнаходження майна позивачем не надано та судом на даний момент не встановлено, справа підсудна Комінтернівському районному суду м. Харкова.

Підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Оскільки отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача-фізичної особи, суд відповідно до ч. 10 ст. 186 ЦПК України зобов`язаний вирішити питання про відкриття провадження у справі. До з`ясування фактичного місця проживання відповдіача подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Частиною першою статті 16 "Про міжнародне приватне право" передбачено, що особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої вона є.

Отже, суддя дійшов висновку про недоцільність повернення/залишення без руху позовної заяви з перекладенням на позивача можливих ризиків розгляду справи за участю іноземної особи.

Також залишається відкритим питання щодо надання позивачем в двох екземплярах належним чином засвідченого перекладу позовної заяви та усіх додатків до неї на офіційну мову згідно Конвенції або одну з офіційних мов запитуваної держави для вручення їх відповідачу.

Частиною другою статті 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з частиною першою статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються, зокрема, малозначні справи.

Для цілей ЦПК України малозначними справами є, зокрема, справи про розірвання шлюбу (пункт 4 частини шостої статті 19 ЦПК України).

Суд, з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи, відповідно до частини п`ятої статті 279 ЦПК України вважає за необхідне провести судовий розгляд в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ч. 1ст. 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Враховуючи те, що для з`ясування всіх обставин справи, повного та об`єктивного її розгляду, необхідна особиста участь позивача у судовому процесі та надання ним пояснень, оскільки необхідно встановити факти і обставини, які можуть бути відомі лише позивачу, тому суд вважає за необхідне визнати обов`язковою явку позивача ОСОБА_1 в судове засідання.

Також представником позивачки в мотивувальній частині заяви вказано про наявність клопотання про витребування інформації про номер посвідки на тимчасове/постійне проживання відповідача, РНОКПП, останнє відоме місце проживання від Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області, без конкретизації таких вимог в прохальній частині позову. У зв`язку з цим суд зазначає, що вказане клопотання буде вирішено в судовому засіданні із заслуховуванням думки учасників справи.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 187, 274, 277 ЦПК України,

у х в а л и в:

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 (адреса; АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (остання відома адреса; АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу.

Розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Судове засідання у справі призначити на 12 травня 2025 року о 10:30 годині в залі судових засідань у приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, вул. Холодноярська, 5, каб. 22.

Про дату, час та місце судового засідання повідомити осіб, які беруть участь у справі.

Явку позивача ОСОБА_1 в судове засідання визнати обов`язковою для дачі пояснень щодо матеріалів справи.

Виклик відповідача у справі здійснювати через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідачі зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, яка розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://km.hr.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ганна КОЖИХОВА