Справа № 644/ 2658 /25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Сітало А.К.,

за участю секретаря Трач М.В.,

розглянувши в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах малолітнього ОСОБА_2 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах малолітнього ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Чугуївського районного нотаріального округу Харківської області Кожушної Лілії Миколаївни, треті особи: Служба у справах дітей по Індустріальному району Департаменту служби у справах дітей Харківської міської ради, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Коляда Юлія Сергіївна про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання свідоцтва про право на спадщину частково недійсним та визнання права власності на частину квартири,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою в інтересах свого малолітнього сина ОСОБА_2 в якій просить: 1) встановити факт, що має юридичне значення, а саме реєстрації шлюбу між ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 06.11.1964 року у Друскінському відділі РАЦС Литовської РСР, актовий запис № 285027; 2) визнати частково недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом видане ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ; 3) визнати за ОСОБА_2 право власності на частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Разом з позовною заявою подано заяву про забезпечення позову в якій позивач просить забезпечити позов шляхом заборони ОСОБА_3 вчиняти будь-які дії щодо розпорядження та відчуження квартири АДРЕСА_1 .

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом позову є право малолітнього ОСОБА_2 на спадщину за заповітом на нерухоме майно. В обґрунтування позову зазначено, що квартира АДРЕСА_1 входить до складу спадщини після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , оскільки за життя спадкодавець склав нотаріально посвідчений заповіт на все належне йому майно на користь малолітнього ОСОБА_2 .

З Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна вбачається, що квартира АДРЕСА_1 належить відповідачу ОСОБА_3 на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право на спадщину (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 120).

Таким чином, інтереси малолітнього ОСОБА_2 станом на час подання позову залишаються незахищеними, що в свою чергу дає підстави вважати про наявність обґрунтованого ризику відчуження відповідачем ОСОБА_3 спірної квартири та в подальшому унеможливить виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог, оскільки відповідач являючись власником квартири в будь-який час та спосіб може відчужити належне їй майно.

Враховуючи вище викладене позивач вважає, що застосування заходу забезпечення позову шляхом заборони відчуження спірного нерухомого майна, яке належить відповідачу ОСОБА_3 на праві власності є доцільним, обґрунтованим та співмірним із заявленими позовними вимогами та не перешкоджатиме реалізації права володіння та користування, в тому числі проживання відповідача в квартирі.

Відповідно до вимог ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши заяву про забезпечення позов, підстави для звернення до суду з позовом та зміст позовних вимог, приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частин першої, другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Частиною 2 статті 149 ЦПК України визначено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 3 статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

З аналізу статей 150-153 ЦПК України можна дійти висновку, що забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. п. 1, 2, 4 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується зокрема шляхом: 1) накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Виходячи з зазначених норм чинного законодавства України, підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Судом встановлено, що предметом спору є захист майнових прав малолітнього ОСОБА_2 на спадщину після смерті ОСОБА_6 , який 01.11.2021 року склав нотаріально посвідчений заповіт на все належне йому рухоме та нерухоме майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось на користь малолітнього ОСОБА_2 .

Зі змісту позовних вимог вбачається, що квартира АДРЕСА_1 входить до складу спадщини після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

З Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, вбачається, що квартира АДРЕСА_1 належить відповідачу ОСОБА_3 на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право на спадщину (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 120).

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд з урахуванням доказів, наданих стороною для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись, зокрема у тому, що між сторонами дійсно виник спір, існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також співмірність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, що звернулася з таким клопотанням, заявленим позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведене до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Під час оцінки такої співмірності суду необхідно враховувати безпосередній зв`язок заяви про забезпечення позову з предметом позову, співвідношення заявленій вимозі, необхідність вжиття забезпечувальних заходів.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

У разі задоволення заявлених позовних вимог, зокрема визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, яке видане ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_4 та визнання за малолітнім ОСОБА_2 права власності на частину спірної квартири є обґрунтовані підстави вважати, що відповідач ОСОБА_3 може в будь-який момент здійснити відчуження належної їй на праві власності квартири, що в свою чергу може утруднити, чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Встановивши, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання можливого рішення суду про задоволення позову, суд приходить до висновку про наявність передбачених законом підстав для застосування заходу забезпечення позову зазначеного в клопотанні.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню, оскільки даний вид забезпечення позову є співмірними із заявленими позивачем вимогами та накладення арешту на нерухоме майно носить тимчасовий характер до ухвалення рішення по справі та не перешкоджатиме реалізації права володіння та користування, в тому числі проживання відповідача в квартирі та матиме тимчасовий характер на час розгляду справи за даним позовом, а тому права відповідача та права інших осіб даним видом забезпечення не будуть порушені.

Зазначені вище обставини дають підстави припускати, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 154, 260-261, 353-354 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 діючого в інтересах малолітнього ОСОБА_2 про забезпечення позову задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_3 (місце реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) вчиняти будь-які дії пов`язані з відчуженням квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 120), яка належить ОСОБА_3 на праві приватної власності.

Копію ухвали направити до Департаменту реєстрації Харківської міської ради - для виконання та вжиття відповідних заходів.

Копію ухвали направити заявнику та всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову.

Роз`яснити, що особи винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Ухвала виконується негайно з дня її постановлення в порядку, встановленому для судових рішень.

Про виконання ухвали негайно повідомити суд.

Ухвала є обов`язковою на всій території України та може бути пред`явлена до примусового виконання протягом 3 (трьох) років в порядку, передбаченому Законом України Про виконавче провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя: А. К. Сітало