Справа № 539/6117/23
Провадження № 4-с/539/3/2025
УХВАЛА

про відмову в задоволені скарги

11.04.2025

місто Лубни Полтавської області

Лубенський міськрайонний суд Полтавської області у складі головуючої судді Мирошникової О. Ш.,

за участю секретаря судового засідання Коваль Ю. А.,

у відкритому судовому засіданні розглянув скаргу:

ОСОБА_1 - боржник (заявник по справі про оскарження дій державного виконавця), до

приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Лукмасло Миколи Миколайовича,

ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» - стягувач

на рішення приватного виконавця про арешт коштів боржника, та

постановив цю ухвалу про відмову в задоволенні скарги про таке:

І. Виклад позицій заявника та інших учасників справи

1.26.03.2025 боржник ОСОБА_1 звернулася до суду зі скаргою на дії приватного виконавця, щодо накладення арешту на всі грошові кошти боржника.

1.1. Обґрунтування вимог: 10.03.2025 приватний виконавець прийняв постанову про накладення арешту на грошові кошти боржника у виконавчому провадженні № НОМЕР_3 з примусового виконання виконавчого листа № 539/6117/23 від 25.04.2024. В межах цього виконавчого провадження було накладено арешт на банківський рахунок боржника в АТ КБ «ПриватБанк», на який зараховується її заробітна плата.

1.2.Постанова приватного виконавця про арешт коштів боржника позбавила скаржника права розпоряджатися заробітною платою, а саме її залишком після відрахувань в межах виконавчого провадження № НОМЕР_3.

1.3.На звернення до приватного виконавця про зняття арешту з банківського рахунку, на який приходить заробітна плата, скаржниця отримала відмову.

2.Стягувач не надав пояснень щодо скарги.

ІІ. Заяви клопотання учасників справи

3.31. 03.2025 боржник подала суду виправлену скаргу після залишення її без руху. 09.04.2025 ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про розгляд скарги без її участі, вимоги скарги підтримує.

3.1.11.04.2025 приватний виконавець надав до суду копії виконавчих проваджень № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4.

ІІІ. Інші процесуальні дії у справі

4.27.03.2025 суддя постановила ухвалу про залишення скарги без руху, в зв`язку з її недоліками.

4.1.02.04.2025 суд постановив ухвалу про прийняття до розгляду скарги та призначив судове засідання.

4.2.Суд повідомив сторін про час та місце розгляду скарги належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

4.3.Сторони виконавчого провадження та приватний виконавець не скористалися своїм правом брати участь у судовому засіданні, їх нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору за частиною другою статті 450 ЦПК України.

4.4.У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України.

ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин

5.06.02.2024 Лубенський міськрайонний суд Полтавської області в справі № 539/6117/23 ухвалив рішення про задоволення позову, яким стягнув з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Європейська агенція з повернення боргів» заборгованість за кредитними договорами на загальну суму 97277,26 грн та судовий збір 2684 грн.

5.1.На виконання цього рішення, 08.03.2024 суд видав стягувачу два виконавчі листи на загальну суму 97277,26 грн та судовий збір 2684 грн.

6.10.03.2025 приватний виконавець відкрив два виконавчі провадження № НОМЕР_4 та № НОМЕР_3.

6.1.10.03.2025 приватний виконавець виніс постанови про стягнення з боржника основної винагороди в сумі 9727,73 грн, 268,40 грн та про розмір мінімальних витрат виконавчих проваджень в сумі 489 грн та 489 грн.

6.2.10.03.2025 приватний виконавець виніс постанову про арешт коштів боржника, якою наклав арешт на грошові кошти/електронні гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, а також на кошти/електронні гроші на рахунках/електронних гаманцях, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів, крім коштів/електронних грошей, що містяться на рахунках/електронних гаманцях, що мають спеціальний режим використання, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів, яка становить 110935,39 грн.

7.11.03.2025 боржник звернулася до приватного виконавця з заявою про зняття арешту з її рахунку в АТ КЮ «Приватбанк» НОМЕР_1 . В обґрунтування цієї заяви боржник послалася на статтю 59 Закону України «Про виконавче провадження» та повідомила приватного виконавця, що цей рахунок передбачений для виплати заробітної плати та відповідно має спеціальний режим використання/та або звернення стягнення на такі кошти заборонені законом.

7.1.13.03.2025 боржник звернулася до приватного виконавця з заявою від 12.03.2025 про визначення її поточного рахунку НОМЕР_1 в АТ КБ «Приватбанк» для здійснення видаткових операцій, так як цей рахунок передбачений для виплати заробітної плати.

7.2. До цієї заяви боржник надала довідку АТКБ «Приватбанк», що станом на 11.03.2025 вона має в цьому банку картку НОМЕР_2 ( НОМЕР_1 ), на яку отримує зарплатні виплати, також на цю картку (рахунок) може бути зарахована будь-яка виплата (переказ).

8. 13.03.2025 приватний виконавець виніс постанову про визначення поточного рахунку фізичної особи - боржника в АТ КБ «Приватбанк» для здійснення видаткових операцій, в який визначив для боржника поточний рахунок НОМЕР_1 , відкритий у АТ КБ «Приватбанк» для здійснення видаткових операцій на суму в розмірі, що протягом одного календарного місяця не перевищує двох розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом про Державний бюджет України на 1 січня поточного календарного року.

8.1. В мотивувальній частині цієї постанови приватний виконавець послався на п. 10.2 розділу ХІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про виконавче провадження».

8.2. Цю постанову приватний виконавець надіслав сторонам виконавчого провадження та АТ КБ «Приватбанк».

9. 17.03.2025 приватний виконавець направив боржнику лист № 23495 на її заяву від 11.03.2025 про зняття арешту з рахунку, в якому зазначив, що перелік підстав для зняття арешту зазначений у статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» та наразі такі підстави відсутні. Також, виконавець роз`яснив боржнику, що відповідно до п. 10.2 розділу ХІІІ Прикінцевих та перехідних положень цього Закону тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану фізичні особи - боржники, на кошти яких накладено арешт приватними виконавцями, можуть здійснювати видаткові операції з поточного рахунку на суму в розмірі, що протягом одного календарного місяця не перевищує двох розмірів мінімальної заробітної плати.

10. 31.03.2025 приватний виконавець прийняв постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, якою звернув стягнення на доходи боржника, які вона отримує в Управлінні Державної міграційної служби України в Полтавській області та постановив здійснювати відрахування із суми доходів боржника, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, у розмірі 20% доходів щомісяця до погашення загальної суми заборгованості 110935,39 грн за виконавчим провадженням. Приватний виконавець в цій постанові визначив свій відповідний рахунок для перерахування утриманих коштів, зобов`язав установу, яка здійснює відрахування з заробітної плати боржника, здійснювати відрахування із заробітної плати боржника у строк, встановлений для здійснення зазначених виплат боржнику; щомісяця надсилати виконавцю звіт про таке відрахування та виплату.

V. Норми права, які застосував суд

11. Конституція України:

Частина друга статті 19 - органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 129-1 - суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

12. Закон України «Про виконавче провадження»:

Стаття 10 - заходами примусового виконання рішень є:

1)звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник полодіє ними спільно з іншими особами;

2)звернення стягнення на заробітку плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника;

3)вилучення в боржника і передача стягувачу предметів, зазначених у рішенні;

4)заборона боржнику розпоряджатися та/або користуватися майном, яке належить йому на праві власності, у тому числі коштами, або встановлення боржнику обов`язку користуватися таким майном на умовах, визначених виконавцем;

5)інші заходи примусового характеру, передбачені цим Законом.

Частини перша та друга статті 15 - сторонами виконавчого провадження є стягувач і боржник. Стягувачем є фізична або юридична особа чи держава, на користь чи в інтересах яких видано виконавчий документ. Боржником є визначена виконавчим документом фізична або юридична особа, держава, на яких покладається обов`язок щодо виконання рішення.

Частина перша статті 18 - виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Частина друга статті 18, зокрема - виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобов`язаний: 1) здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Частина третя статті 18, зокрема - виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право: 7) накласти арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, коштів на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на електронних рахунках платників акцизного податку, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, на електронні гроші, які зберігаються на електронних гаманцях в емітентах електронних грошей, а також опечатувати касу, приміщення, місця зберігання грошей;

Частини перша та друга статті 48, зокрема - звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації (пред`явленні електронних грошей до погашення в обмін на кошти, що перераховуються на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця).

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах.

Забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, кошти на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, кошти на електронних рахунках платників акцизного податку, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України «Про енергетику», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України «Про теплопостачання», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України «Про теплопостачання», статті 18-1 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до пункту 1 частини другої статті 8 Закону України «Про компенсацію за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, та Державний реєстр майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України», на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України «Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки», на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Частини перша, друга, третя, четверта статті 56, зокрема - арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.

Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення.

Частини друга, четверта та п`ята статті 59, зокрема - виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника та/або з електронних грошей, які знаходяться на електронних гаманцях в емітентах електронних грошей, не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку, небанківських надавачів платіжних послуг документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктами 10, 15 частини першої статті 34 цього Закону.

Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:

1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;

2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;

3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;

4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;

5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;

6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;

7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;

8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову;

9) підстави, передбачені пунктом 1-2 та підпунктом 2 пункту 10-4 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону;

10) отримання виконавцем від Державного концерну "ІНФОРМАЦІЯ_1", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "ІНФОРМАЦІЯ_1", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "ІНФОРМАЦІЯ_1" або на момент припинення Державного концерну "ІНФОРМАЦІЯ_1" було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому статтею 11 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності".

У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Частини перша, третя статті 68 - стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів/електронних грошей, що знаходяться на рахунках у банках чи інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг, електронних гаманцях в емітентах електронних грошей, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів.

Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємстві, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі - підприємцю, які виплачують боржнику відповідно заробітку плату, пенсію, стипендію та інші доходи.

Частина перша статті 69, зокрема - підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці здійснюють відрахування із заробітної плати, пенсії стипендії та інших доходів боржника і перераховують кошти на відповідний рахунок приватного виконавця у строк, встановлений для здійснення зазначених виплат боржнику, а в разі якщо такий строк не встановлено, - до десятого числа місяця, наступного за місяцем, за який здійснюється стягнення. Такі підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці щомісяця надсилають виконавцю звіт про здійснені відрахування та виплати за формою, встановленою Міністерством юстиції України.

Стаття 70 - розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості:

у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків;

за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків.

З пенсії може бути відраховано не більш як 50 відсотків її розміру на утримання членів сім`ї (аліменти), на відшкодування збитків від розкрадання майна підприємств, установ і організацій, на відшкодування пенсіонером шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також у зв`язку із смертю потерпілого, на повернення переплачених сум заробітної плати в передбачених законом випадках.

За іншими видами стягнень може бути відраховано не більш як 20 відсотків пенсії.

Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.

Стаття 73 - стягнення не може бути звернено на такі виплати:

1) вихідну допомогу, що виплачується в разі звільнення працівника;

2) компенсацію працівнику витрат у зв`язку з переведенням, направленням на роботу до іншої місцевості чи службовим відрядженням;

3) польове забезпечення, надбавки до заробітної плати, інші кошти, що виплачуються замість добових і квартирних;

4) матеріальну допомогу особам, які втратили право на допомогу по безробіттю;

5) допомогу у зв`язку з вагітністю та пологами;

6) одноразову допомогу у зв`язку з народженням дитини;

7) допомогу при усиновленні дитини;

8) допомогу на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування;

9) допомогу на дітей одиноким матерям;

10) допомогу особам, зайнятим доглядом трьох і більше дітей віком до 16 років, по догляду за дитиною з інвалідністю, по тимчасовій непрацездатності у зв`язку з доглядом за хворою дитиною, а також на іншу допомогу на дітей, передбачену законом;

11) допомогу на лікування;

12) допомогу на поховання;

13) щомісячну грошову допомогу у зв`язку з обмеженням споживання продуктів харчування місцевого виробництва та особистого підсобного господарства громадян, які проживають на території, що зазнала радіоактивного забруднення;

14) дотації на обіди, придбання путівок до санаторіїв і будинків відпочинку за рахунок фонду споживання.

2. Стягнення не здійснюється також із сум:

1) неоподатковуваного розміру матеріальної допомоги;

2) грошової компенсації за видане обмундирування і натуральне постачання;

3) вихідної допомоги в разі звільнення (виходу у відставку) з військової служби, служби в поліції та Державної кримінально-виконавчої служби України, а також грошового забезпечення, що не має постійного характеру, та в інших випадках, передбачених законом;

4) одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві;

5) грошової допомоги, пов`язаної з безоплатним забезпеченням протезування (ортезування) учасника антитерористичної операції, учасника здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, які втратили функціональні можливості кінцівок, благодійної допомоги, отриманої зазначеними особами, незалежно від її розміру та джерела походження.

Частина перша статті 74 - рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом.

Частина третя пункту 10-2 розділу XIII Прикінцевих та перехідних положень, зокрема, тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-ІХ:

1) фізичні особи - боржники, на кошти яких накладено арешт органами державної виконавчої служби, приватними виконавцями, можуть здійснювати видаткові операції з поточного рахунку на суму в розмірі, що протягом одного календарного місяця не перевищує двох розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом про Державний бюджет України на 1 січня поточного календарного року, а також сплачувати податки, збори без урахування такого арешту, за умови що такий поточний рахунок визначений для здійснення видаткових операцій у порядку, встановленому цим підпунктом. Звернення стягнення у межах зазначеної суми на такому рахунку не здійснюється.

У разі накладення арешту на кошти, розміщені на декількох поточних рахунках фізичної особи - боржника в одному банку або на поточних рахунках у різних банках, для здійснення видаткових операцій має бути визначений лише один поточний рахунок фізичної особи - боржника в одному банку.

У разі наявності декількох виконавчих проваджень стосовно однієї фізичної особи - боржника для усіх виконавчих проваджень визначається один поточний рахунок для здійснення видаткових операцій. Кількість виконавчих проваджень не впливає на розмір суми, яка не підлягає зверненню стягнення і на яку фізична особа - боржник може здійснювати видаткові операції.

Для визначення такого поточного рахунку у банку фізична особа - боржник звертається до органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, який наклав арешт на кошти фізичної особи - боржника, із заявою про визначення поточного рахунку у банку для здійснення видаткових операцій. Заява може бути подана в паперовій формі (нарочно або засобами поштового зв`язку) або в електронній формі з дотриманням вимог, встановлених Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг".

13.Постанова Правління Національного Банку України «Про затвердження Інструкції про порядок відкриття та закриття рахунків користувачам надавачам платіжних послуг з обслуговування рахунків» № 162 від 29.07.2022:

Пункт 3 Розділу І, зокрема - терміни в цій Інструкції вживаються в такому значенні: …

4) вкладний (депозитний) рахунок - рахунок, що відкривається банком клієнту на договірній основі для зберігання коштів, що передаються клієнтом банку на встановлений строк або без зазначення такого строку під визначений процент (дохід) і підлягають поверненню відповідно до умов договору. До вкладних (депозитних) рахунків також належать пенсійні депозитні рахунки, що відкриваються фізичним особам відповідно до Закону України «Про недержавне пенсійне забезпечення» для накопичення заощаджень на виплату пенсії; …

12) поточний рахунок - рахунок (укладаючи рахунок із спеціальним режимом використання), що відкривається банком клієнту для зберігання коштів і виконання платіжних операцій відповідно до умов договору та вимог законодавства України;

13) рахунок умовного зберігання (ескроу) - рахунок, що відкривається банком клієнту на договірній основі для зарахування на рахунок коштів та перерахування їх/видачі коштів готівкою у випадках, передбачених законодавством України, особі (особам), зазначеній (зазначеним) клієнтом (бенефіціару або бенефіціарам), а в разі надання бенефіціаром письмової вказівки банку - особі (особам), зазначеній (зазначеним) бенефіціаром, якщо це передбачено договором, або повернення таких коштів клієнту за настання підстав, передбачених договором.

14.Пункт 4 Розділу І, зокрема - банки, їх відокремлені підрозділи, які здійснюють банківську діяльність від імені банку, та філії іноземних банків в Україні (далі - банк) мають право відкривати поточні, вкладні (депозитні) рахунки та рахунки умовного зберігання (ескроу):

1) резидентам України … фізичним особам…

15.Цивільний процесуальний кодекс України:

Стаття 447 - сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Стаття 449, зокрема - скаргу може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи.

Стаття 451 - за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу. У разі встановлення обґрунтованості скарги визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби усунути порушення (поновити порушене право заявника). Якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову у задоволенні скарги.

VІ. Мотивована оцінка суду:

16. Суд встановив, що боржник у виконавчому провадженні № НОМЕР_3 ОСОБА_1 оскаржує рішення приватного виконавця - постанову про арешт коштів боржника від 10.03.2025, якою накладений арешт на грошові кошти/електронні гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, а також на кошти/електронні гроші на рахунках/електронних гаманцях, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів, крім коштів/електронних грошей, що містяться на рахунках/електронних гаманцях, що мають спеціальний режим використання, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів, яка становить 110935,39 грн.

17. В обґрунтування скарги боржник послалася на статтю 73 Закону України «Про виконавче провадження», відповідно до якої «виконавець зобов`язаний зняти арешт із рахунку, якщо підтверджено, що на нього надходять заробітна плата або соціальні виплати».

17.1. Суд не погоджується з цим доводом боржника, оскільки стаття 73 цього Закону має назву «Кошти, на які не може бути звернено стягнення» та в цій статті наявний зовсім інший зміст, ніж той, про який зазначає боржник в скарзі. Повний зміст цієї статті суд навів в розділі V цієї ухвали «Норми права, які застосував суд».

17.2. Боржник зазначила в скарзі, що її рахунок є спеціальним банківським рахунком, оскільки на нього вона отримує заробітну плату, тому виконавець незаконно та з перевищенням своїх повноважень наклав на нього арешт.

17.3. Суд не погоджується з цим доводом боржника з таких мотивів.

17.4. В статті 48 Закону України «Про виконавче провадження» визначений порядок звернення стягнення на кошти боржника, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках. В частині другій цієї статті встановлена заборона звернення стягнення та накладення арешту на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку статті 35-1 Податкового кодексу України та інші рахунки з спеціальними режимами використання.

17.5. В статтях 68 - 70 цього Закону визначені умови звернення стягнення на заробітну плату боржника, відрахування та розмір цих відрахувань із заробітної плати боржника. В статті 73 цього Закону зазначені кошти боржника, на які не може бути звернено стягнення.

17.6. Підпунктом 10.2 Розділу ХІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, зокрема, що тимчасово на період до припинення або скасування воєнного стану в України припиняється звернення стягнення на пенсію, стипендію.

17.7. За інформацією АТ КБ «Приватбанк» та боржника, її рахунок в цьому банку НОМЕР_1 є рахунком, на який вона отримує зарплату, будь-які виплати (перекази).

17.8. Тобто цей рахунок боржника є поточним рахунком, а не єдиним рахунком або рахунком із спеціальним режимом використання, перелік яких наведений в частині другій статті 48 Закону України «Про виконавче провадження», на які заборонено звернення стягнення та їх арешт.

17.9. Факт надходження заробітної плати боржника на цей рахунок не встановлює для нього статусів єдиного рахунку або рахунку із спеціальним режимом використання.

17.10. Боржник не надала суду доказів виплати їй на цей рахунок будь-якого виду пенсії та/або стипендії, на які за Законом України «Про виконавче провадження» тимчасово припинено стягнення на період воєнного стану в Україні.

17.11. За встановлених обставин, суд вважає, що приватний виконавець наклав арешт на кошти боржника, які містяться на її рахунку в банку, в чіткій відповідності до вимог статей 48 та 56 Закону України «Про виконавче провадження».

18. Суд не погоджується з доводом боржника, що накладення арешту на її рахунок, який призначений для виплати заробітної плати порушує конституційні права громадян на своєчасне одержання винагороди за працю та звернення стягнення на 100% заробітної плати з таких мотивів:

18.1. За статтею 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим для виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

18.2. Цей порядок встановлений Законом України «Про виконавче провадження».

18.3. Як вже зазначав суд вище, в статтях 68 - 70 цього Закону визначені умови звернення стягнення на заробітну плату боржника, відрахування та розмір цих відрахувань із заробітної плати боржника; в статті 73 цього Закону зазначені кошти боржника, на які не може бути звернено стягнення.

18.4. Підпунктом 10.2 Розділу ХІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, зокрема, що тимчасово на період до припинення або скасування воєнного стану в України боржники, на кошти яких накладений арешт приватним виконавцем, можуть здійснювати видаткові операції з поточного рахунку на суму в розмірі, що протягом одного календарного місяця не перевищує двох розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом про Державний бюджет України на 1 січня поточного календарного року, а також сплачувати податки, збори без урахування такого арешту, за умови що такий поточний рахунок визначений для здійснення видаткових операцій у порядку, встановленому цим підпунктом. Звернення стягнення у межах зазначеної суми на такому рахунку не здійснюється.

18.5. За заявою боржника від 12.03.2025 приватний виконавець 13.03.2025 визначив для здійснення видаткових операцій поточний рахунок боржника в АТ КБ «Приватбанк» НОМЕР_1 , відповідно до пп. 10.2 Розділу ХІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про виконавче провадження».

18.6. Тобто, з цього рахунку боржник може здійснювати видаткові операції на суму, що не перевищує 16 тис грн на місяць.

18.7. Надалі 30.05.2025 приватний виконавець прийняв постанову про звернення стягнення на заробітну плату та інші доходи боржника в розмірі 20% доходів щомісячно до погашення 110935,39 грн заборгованості за виконавчим провадженням.

18.8. За встановлених обставин, суд вважає, що не є порушенням права боржника на своєчасне одержання винагороди за працю накладення приватним виконавцем арешту на поточний рахунок боржника з наданням їй можливості здійснювати видаткові операції на 16 тис грн на місяць, звернення стягнення в розмірі 20% її доходів щомісячно, з урахуванням обмежень, встановлених Законом України «Про виконавче провадження».

18.9. Суд не погоджується з доводом боржника, що приватний виконавець фактично стягує з неї 100% заробітної плати, оскільки за постановою приватного виконавця від 30.05.2025 розмір відрахувань з доходів боржника становить 20%, що відповідає вимогам частини другої статті 70 Закону України «Про виконавче провадження».

19. Суд не приймає посилання боржника на постанову Вищого господарського суду України від 26.11.2016 у справі № 905/3472/15, оскільки викладена правова позиція в цій постанові виснована на положенням Закону України «Про виконавче провадження», які наразі змінені законодавцем та спірні правовідносини виникли між боржником та приватним виконавцем після суттєвої зміни цього Закону.

20. Підстави для зняття приватним виконавцем арешту з коштів боржника зазначені у частині четвертій статті 59 Закону України «Про виконавче провадження».

20.1. Таких підстав суд не встановив.

20.2. Також суд не встановив, що оскаржуване боржником рішення приватного виконавця - постанова про арешт коштів боржника від 10.03.2025 було вчинене приватним виконавцем відповідно до закону та в межах його повноважень. Суд не встановив, що оскаржуваним рішенням було порушено право боржника.

21. За встановлених обставин, суд відмовляє в задоволенні скарги боржника.

Суд вирішив:

1.Відмовити повністю в задоволенні скарги ОСОБА_1 на рішення приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Лукмасло Миколи Миколайовича про арешт коштів боржника.

2.Копію ухвали надіслати учасникам справи.

3.Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення її повного тексту.

4.Суддя підписала повну ухвалу 14.04.2025.

Суддя Лубенського міськрайонного суду Полтавської області Мирошникова О. Ш.