Єдиний унікальний № 371/1146/24
Номер провадження № 2-во/371/10/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" березня 2025 р. м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Геліч Т.В.,

при секретарі судового засідання Литвин С.С.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про випралення описки у рішенні суду у цивільній справі за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Гончарука Андрія Володимировича до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності на частку у спільному майні подружжяу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у рішенні Миронівського районного судом Київської області від 19 грудня 2024 року.

В обґрунтування заяви зазначає, що при отриманні вказаного рішення суду ним виявлено описку в описовій та резолютивній частинах судового рішення, зокрема відомості щодо спірного будинку зазначено не в повному обсязі, а саме: не вказана вулиця на якій розташований будинок.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Враховуючи, що виправлення описки не змінює рішення суду, суд вважає за можливе провести розгляд заяви представника позивача про виправлення описки без виклику сторін.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що заява про виправлення описок у рішенні суду та у виконавчих листах підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Поняття «описка» та «арифметична помилка» різняться за своєю суттю. Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінкові форми слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо.

Арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже, і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті помилки, яких він сам припустився.

Пунктом 19 постанови ПленумуВерховного СудуУкраїни «Просудове рішенняу цивільнихсправах» від18грудня 2009року №14 передбачено, що, вирішуючи питання про виправлення описки чи арифметичної помилки, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Судом встановлено, що в описовій та резолютивній частинах судового рішення Миронівського районного судом Київської області від 19 грудня 2024 року у справі 371/1146/24 за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Гончарука Андрія Володимировича до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності на частку у спільному майні подружжяу, судом не вказана АДРЕСА_1 .

Допущені описки є технічними, їх виправлення не впливає на зміст рішення суду та виконавчих листів, а тому вони підлягають виправленню.

Керуючись ст. 247, 260, 261, 432 ЦПК України, суд,-

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про випралення описки у рішенні суду від 19.12.2024 у цивільній справі за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Гончарука Андрія Володимировича до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності на частку у спільному майні подружжяу, задовольнити.

Виправити описку допущену описовій та резолютивній частинах рішення Миронівського районного судом Київської області від 19 грудня 2024 року у справі 371/1146/24 за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Гончарука Андрія Володимировича до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності на частку у спільному майні подружжяу, та вважати вірними місце знаходження спірного будинку під номером АДРЕСА_1 », замість невірної «Київська область, Обухівський район, село Іванівка»

Ухвала є невід`ємною частиною судового рішення, у яке вноситься виправлення описки, і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя Тетяна ГЕЛІЧ