УХВАЛА

11 квітня 2025 року

м. Київ

справа № 523/3717/20

провадження № 61-3560 ск 25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пророка В. В., перевіривши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Одеський орден «Знак Пошани» завод продовольчого машинобудування, подану його представником - адвокатом Попроцьким Дмитром Михайловичем, на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 16 червня 2021 року та постанову Одеського апеляційного суду від 30 травня 2022 року у справі за позовом Одеського ордена «Знак Пошани» заводу продовольчого машинобудування підприємство з колективною власністю заводу «Продмаш», Товариства з обмеженою відповідальністю «Темп Плюс Сервіс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Департаменту міського господарства Одеської міської ради, Комунального підприємства «Міське агентство з приватизації житла», за участю третіх осіб без самостійних вимог ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про скасування розпорядження з приватизації житла, свідоцтва про право власності на житло, витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

1. У березні 2025 року до Верховного Суду, через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд»,надійшла касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю Одеський ордена «Знак Пошани» завод продовольчого машинобудування, подана його представником - адвокатом Попроцьким Д. М., на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 16 червня 2021 року та постанову Одеського апеляційного суду від 30 травня 2022 рокув якій заявник просить скасувати оскаржувані судові рішення та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

2. Проте касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

3. Оскільки касаційна скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження заявник у касаційній скарзі порушує питання про поновлення такого строку.

4. Обґрунтовуючи підстави пропуску строку на касаційне оскарження заявник вказує на те, що представник позивача не приймав участі в судовому засіданні 30 травня 2022 року, а про прийняття постанови судом апеляційної інстанції представник позивача дізнався з Єдиного державного реєстру судових рішень 06 березня 2025 року та отримав її копію лише 17 березня 2025 року під час ознайомлення з матеріалами справи в суді.

5. Також зазначає, що підприємство позивача розташоване у прикордонній берегозахисній смузі моря м. Одеси, а тому через введення 24 лютого 2022 року в Україні режиму воєнного стану позивач був змушений припинити господарську діяльність на строк дії воєнного стану, а відновлення управлінської та фінансової діяльності позивача з правовим забезпеченням у повному обсязі по даній справі стало можливим лише з лютого 2025 року, а тому, на думку заявника, наведені підстави пропуску строку на касаційне оскарження є поважними.

6. Верховний Суд не може погодитися із вказаними доводами заявника, оскільки частиною третьою статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) встановлено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у разі, якщо касаційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання касаційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на касаційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

7. Вказана норма має вичерпний перелік підстав для поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення у випадку якщо касаційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту такого судового рішення.

8. Так статтею 386 ЦПК України встановлено, що постанови апеляційного суду вручаються (видаються або надсилаються) в порядку, встановленому статтею 272 цього Кодексу.

9. Статтею 272 ЦПК України унормовано, що копії повного судового рішення вручаються учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення. У разі проголошення тільки скороченого (вступної та резолютивної частин) судового рішення, учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, за їхньою заявою негайно після його проголошення видаються копії скороченого судового рішення. У разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складення в електронній формі у порядку, встановленому законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

10. У разі доведення заявником недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень, для відліку строку на касаційне оскарження застосовуються положення частини другої статті 390 ЦПК України, відповідно до якої заявник має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження в разі подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

11. Також відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

12. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення ЄСПЛ від 16 грудня 1992 року у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції»).

13. Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення ЄСПЛ від 03 грудня 2003 року у справі «Рябих проти росії»).

14. Питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (mutatis mutandis, пункт 27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», рішення ЄСПЛ від 14 жовтня 2003 року у справі «Трух проти України»).

15. Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

16. Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

17. В оскаржуваній постанові Одеського апеляційного суду від 30 травня 2022 року зазначено, що сторони по справі сповіщені належним чином про дату, час та місце розгляду справи, проте заявником не надано доказів як на спростування цієї обставини так і на підтвердження того, що апеляційним судом було порушено порядок вручення йому копії оскаржуваного судового рішення, передбачений статтею 272 ЦПК України, а також не надано жодних доказів на підтвердження об`єктивних перешкод для отримання ним копії такого рішення та подання касаційної скарги в передбачений ЦПК України строк, оскільки повний текст оскаржуваної постанови Одеського апеляційного суду від 30 травня 2022 року було зареєстровано в Єдиному державному реєстрі судових рішень, з забезпеченням надання загального доступу 09 червня 2022 року.

18. Що стосується доводів заявника щодо введення в Україні воєнного стану, необхідно зазначити таке.

19. В постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22) зазначено, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Враховуючи те, що останній день перебігу процесуального строку на звернення до суду з касаційною скаргою в цій справі припав на період повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України, ця обставина могла унеможливити дотримання такого строку заявником за умови надання нею до суду належних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду, та могла б бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку.

20. Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

21. Таким чином наведені заявником підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними та заявнику необхідно подати до суду нову заяву про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Одеського апеляційного суду від 30 травня 2022 року разом із доказами, що підтверджують порушення порядку вручення оскаржуваної постанови від 30 травня 2022 року, а також обґрунтувати, з наданням належних та допустимих доказів, підстави які об`єктивно перешкоджали заявнику отримати копію оскаржуваного судового рішення суду апеляційної інстанції та подати касаційну скаргу в передбачений ЦПК України строк, або докази наявності інших об`єктивних та поважних причин пропуску такого строку.

22. Крім цього відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

23. Згідно з частиною сьомою статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

24. Подавши касаційну скаргу через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» заявником не надано доказів надсилання копії касаційної скарги та доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, а саме Комунальному підприємству «Міське агентство з приватизації житла», з урахуванням вищевикладених вимог процесуального законодавства.

25. Таким чином, заявнику також необхідно подати до Верховного Суду докази надсилання копії касаційної скарги та доданих до неї матеріалів Комунальному підприємству «Міське агентство з приватизації житла» з урахуванням положень статті 43 ЦПК України.

26. Також, відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

27. Заявником до касаційної скарги долучено платіжну інструкцію про сплату судового збору на суму 10 000,00 грн.

28. Проте, підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

29. Також частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

30. Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

31. Разом із цим частиною сьомою статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

32. Аналогічним чином вирішується й питання сплати судового збору за подання апеляційних чи касаційних скарг.

33. Так Одеський орден «Знак Пошани» завод продовольчого машинобудування підприємство з колективною власністю заводу «Продмаш», як один із позивачів, звернувся до суду із позовом у березні 2020 року заявивши чотири вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру.

34. Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на момент звернення до суду з позовом, визначено, що судовий збір за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

35. Також, підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на момент звернення до суду з позовом, визначено, що судовий збір за подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

36. Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2020 року установлено на рівні 2 102,00 грн.

37. Також частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

38. Таким чином, за подання касаційної скарги у справі № 523/3717/20 має бути сплачено 13 452,80 грн судового збору (2 102,00 грн * 4 * 200 % * 0,8) в частині оскарження вимог немайнового характеру.

39. Отже заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 3 452,80 грн (13 452,80 грн- 10 000,00 грн) в частині оскарження вимог немайнового характеру.

40. Водночас аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, не дозволяють встановити ціну позову у цій справі (вартість 449/1000 частин спірної квартири).

41. Таким чином заявнику необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги в частині оскарження вимоги майнового характеру, підтвердивши його розмір належними доказами, та сплатити (доплатити) його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості 449/1000 частин спірної квартири.

42. Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», призначення платежу: 101; 22030102,__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір (https://supreme.court.gov.ua/supreme/gromadyanam/platig/).

43. Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

44. На підтвердження сплати судового збору заявнику необхідно надати суду оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

45. Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

46. Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Одеський ордена «Знак Пошани» завод продовольчого машинобудування, подану його представником - адвокатом Попроцьким Дмитром Михайловичем, на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 16 червня 2021 року та постанову Одеського апеляційного суду від 30 травня 2022 року у справі за позовом Одеського ордена «Знак Пошани» заводу продовольчого машинобудування підприємство з колективною власністю заводу «Продмаш», Товариства з обмеженою відповідальністю «Темп Плюс Сервіс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Департаменту міського господарства Одеської міської ради, Комунального підприємства «Міське агентство з приватизації житла», за участю третіх осіб без самостійних вимог ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про скасування розпорядження з приватизації житла, свідоцтва про право власності на житло, витребування майна з чужого незаконного володіння.

2. Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена заявнику, а у випадку якщо заяву про поновлення строку не буде подано в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовить у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя /підпис/ В. В. Пророк