УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2025 року

м. Київ

справа № 296/9270/24

провадження № 61-3561ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Дундар І. 0. (суддя-доповідач), Краснощокова Є. В., Крата В. І., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 11 жовтня 2024 року у складі судді Адамович О. Й. та постанову Житомирського апеляційного суду від 19 лютого 2025 року у складі колегії суддів: Шевчук А. М., Коломієць О. С., Талько О. Б., у справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Житомирської міської ради про судовий захист порушених цивільних прав та інтересів,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.

Аналіз Єдиного державного реєстру судових рішень свідчить, що у жовтні 2024 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до виконавчого комітету Житомирської міської ради.

Позовні вимоги обґрунтувала тим, що:

Виконавчий комітет Житомирської міської ради вчинив випадки порушення законодавства, що призвели до вчинення незаконних рішень, дій чи бездіяльності, якими порушені її цивільні права незаконною відмовою мати не заборонені законом цивільні права, вчинив порушення статті 62 ЦПК України;

зокрема, у справі № 295/5502/22 відповідач подав до суду виписки ЄДР на підтвердження повноважень представника та виписки ЄДР юридичних осіб, які сформовані Новогуйвинською селищною радою реєстратором Кільніцькою К. А. 07 жовтня 2022 року;

у справі № 296/4140/22 подав до суду виписки ЄДР на підтвердження повноважень представника та виписки ЄДР юридичних осіб, які сформовані Центрально-Західним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м.Хмельницький) реєстратором Сахненко Т. М., 04 травня 2022 року;

у справі № 296/5583/21 подав до суду відзив на позовну заяву від 16 листопада 2021 року і на підтвердження повноважень представника долучив копію довіреності та витяг з реєстру, вказані документи не відповідають статті 62 ЦПК України, долучив до відзиву на позовну заяву від 16 листопада 2021 року довіреність від 05 січня 2021 року № 6614, яка оформлена з порушенням законодавства, долучив до відзиву на позовну заяву від 16 листопада 2021 року виписки з ЄДР юридичних осіб, які оформлені приватним нотаріусом Демецькою, 31 травня 2021 року, відмовився надіслати їй одночасно з відзивом на позовну заяву від 16 листопада 2021 року копії довіреності та витягу з реєстру, які подані тільки до суду;

у справі № 296/856/22 подав до суду відзиви на апеляційні скарги від 08 липня 2022 року, від 30 серпня 2022 року, до яких долучена інформація з ЄДР щодо повноважень представника відповідачів, незаконно долучив до відзивів виписки ЄДР юридичних осіб, які сформовані 04 травня Центрально-Західним міжрегіональним управлінням юстиції (м. Хмельницький) реєстратором Сахненко Т. М., відмовився надіслати їй одночасно з відзивом на апеляційну скаргу від 08 липня 2022 року копію інформації з ЄДР, яку подано згідно запису на відзиві тільки до суду, відмовився надіслати їй одночасно з відзивом на апеляційну скаргу від 30 серпня 2022 року копію інформації з ЄДР, яку подано згідно запису на відзиві тільки до суду;

у справі № 296/9703/21 подав до суду виписки ЄДР юридичних осіб на підтвердження повноважень представника, подав до суду виписки ЄДР юридичних осіб, які сформовані приватним нотаріусом Сєтаком В. П., 30 вересня 2023 року;

у справі № 296/262/22 подав до суду відзив від 04 травня 2022 року, до якого долучена виписка з ЄДР юридичних осіб, яка оформлена з порушенням законодавства, так як відсутнє підтвердження, що копія відповідає оригіналу та ким сформована, дата складання ЄДР, відмовився надіслати їй одночасно з відзивом на позовну заяву від 04 травня 2022 року копії інформації з ЄДР, щодо повноважень, подав на судовому засіданні 05 травня 2022 року виписки ЄДР юридичних осіб, які оформлені з порушенням законодавства;

у справі № 296/4228/23 подав до суду відзив на апеляційну скаргу від 15 червня 2023 року і для підтвердження повноважень представника долучив довіреність, витяг з ЄДР, які не відповідають статті 62 ЦПК України, долучив до відзиву на апеляційну скаргу від 15 червня 2023 року довіреність від 11 квітня 2023 року, яка оформлена з істотним порушенням законодавства, долучив до відзиву на апеляційну скаргу від 15 червня 2022 року виписки ЄДР юридичних осіб, які оформлені Новогуйвинською селищною радою 07 жовтня 2022 року, відмовився надіслати їй одночасно з відзивом на апеляційну скаргу від 15 червня 2023 року довіреності та витягу з ЄДР, які були подані тільки до суду, долучив до заяви про розгляд справи без участі від 02 червня 2023 року довіреність у порядку передоручення від 11 квітня 2023 року, яка оформлена з істотним порушенням законодавства, долучив до заяви про розгляд справи без участі від 02 червня 2023 року виписки з ЄДР юридичних осіб, які оформлені виконавчим комітетом Житомирської міської ради, Яценко В. В. 06 жовтня 2022 року, при цьому виконавчий комітет в листі від 07 жовтня 2022 року №25/Д-167із зазначив висновок «департаментом реєстрації Житомирської міської ради не було сформовано»;

у справі № 296/4027/23 подав до суду відзив на апеляційну скаргу від 15 червня 2023 року, на підтвердження повноважень представника долучив довіреність та витяг з ЄДР, які не відповідають статті 62 ЦПК України і нормам законодавства, долучив до відзиву на апеляційну скаргу від 15 червня 2023 року довіреність у порядку передоручення від 11 квітня 2023 року, яка оформлена з істотним порушенням законодавства, долучив до відзиву на апеляційну скаргу виписки з ЄДР юридичних осіб, які оформлені Новогуйвинською селищною радою 07 жовтня 2022 року, відмовився надіслати їй одночасно з відзивом на апеляційну скаргу від 15 червня 2023 року довіреність та витяг з ЄДР, які подані були тільки до суду, до заяви про розгляд справи без участі від 30 червня 2023 року довіреність в порядку передоручення від 11 квітня 2023 року, яка оформлена з істотними порушеннями законодавства, долучив до заяви без участі від 15 червня 2023 року виписки з ЄДР юридичних осіб, які оформлені Новогуйвинською селищною радою 07 жовтня 2022 року;

у справі № 296/5173/23 подав до суду відзив на апеляційну скаргу від 30 червня 2023 року, на підтвердження повноважень долучив довіреність та витяг з ЄДР, які не відповідають вимогам статті 62 ЦК України, долучив до відзиву на апеляційну скаргу від 30 червня 2023 року довіреність у порядку передоручення від 11 квітня 2023 року, яка оформлена з істотним порушенням законодавства, долучив до відзиву на апеляційну скаргу від 30 червня 2023 року виписки з ЄДР юридичних осіб, які оформлені Новогуйвинською селищною радою 07 жовтня 2022 року, відмовився надіслати їй одночасно з відзивом на апеляційну скаргу від 30 червня 2023 року довіреність та витяг із ЄДР, які подані були тільки до суду;

у справі № 296/4942/23 подав до суду відзив на апеляційну скаргу від 30 червня 2023 року, на підтвердження повноважень долучив довіреність та виписку з ЄДР, які не відповідають вимогам статті 62 ЦПК України, незаконно долучив до відзиву на апеляційну скаргу від 30 червня 2023 року довіреність у порядку передоручення від 11 квітня 2023 року, яка оформлена з істотним порушенням законодавства, долучив до відзиву на апеляційну скаргу від 30 червня 2023 року виписки з ЄДР юридичних осіб, які оформлені Новогуйвинською селищною радою 07 жовтня 2022 року, відмовився надіслати їй одночасно з відзивом на апеляційну скаргу від 30 червня 2023 року довіреність та витяг з ЄДР, які подані були тільки до суду;

допущення порушень у тридцяти восьми випадках недодержання вимог, встановлених законом, заподіяли їй душевні страждання. Це емоції людини, змістом яких є душевний біль, муки, розчарування, відчуття несправедливості та інші негативні переживання, які визивали погіршення стану її здоров`я. Погіршення здоров`я, душевні страждання позбавляли її можливостей у реалізації її звичок та бажань, що сприяло погіршенню відносин з оточуючими людьми та інші негативні наслідки, які призвели до погіршення її життєвих зв`язків, які вимагали від неї додаткових зусиль для організації її життя.

На підставі викладеного просила визнати незаконними рішення, дій чи бездіяльність, вчиненням порушень законодавства виконавчим комітетом Житомирської міської ради; прийняти обґрунтування 38 випадків порушення законодавства, що призвели до вчинення незаконних рішень, дій чи бездіяльності, якими порушено цивільні права та інтереси, із зазначенням суті вчинених випадків, якими порушено цивільні права; прийняти пояснення стосовно відшкодування моральної шкоди, заподіяної 38 випадками недодержання вимог, встановлених законом, які визивали душевні страждання; прийняти пояснення стосовно розміру моральної шкоди та відшкодувати моральну шкоду за вчинення 38 випадків незаконних рішень, дій чи бездіяльності в сумі 300 000 грн.

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 11 жовтня 2024 року, яка залишена без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 19 лютого 2025 року відмовлено у відкритті провадження у справі № 296/9270/24 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Житомирської міської ради про судовий захист порушених цивільних прав та інтересі.

Судові рішення мотивоване тим, що:

учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина друга статті 12 ЦПК України), подання сторонами заяв по справі є частиною цивільного процесу (певною стадією) та є їхнім правом. Оцінку поданим заявам надає суд, який вирішує конкретний цивільний спір;

повноваження учасників справи та можливість участі в судовому засіданні представників встановлює суд під час розгляду конкретної справи;

сторона має право подати суду письмовий відзив на позовну заяву (на апеляційну скаргу), в якому викладає заперечення проти позову (апеляційної скарги) із зазначенням доказів, що підтверджують його незгоду з викладеними у ній доводами;

пояснення, міркування, аргументи, заперечення з приводу допущених відповідачем порушень процесуального законодавства при розгляді позовних заяв в судових засіданнях та при поданні відзиву (апеляційної скарги), має бути викладено у формі, передбаченій процесуальним законом, під час розгляду безпосередньо позовних заяв у справах № 296/5502/22, № 296/4140/22, № 296/5583/21, № 296/856/22, № 296/9703/21, № 296/262/22, № 296/4228/23, № 296/4027/23, № 296/5173/23, № 296/4942/23;

відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту;

за таких обставин позовна заява ОСОБА_1 не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, в зв`язку з чим у відкритті провадження у даній справі слід відмовити;

апеляційний суд зазначив, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що у разі недодержання виконавчим комітетом Житомирської міської ради вимог закону при підтвердженні повноважень представника в суді випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб при поданні відзиву на позовну заяву, при поданні заяви про розгляд справи без участі представника або при поданні відзиву на апеляційну скаргу не можна вважати шкодою у розумінні положень ЦК України і така шкода не може бути стягнута за позовною вимогою у іншому провадженні;

приписами чинного законодавства не передбачено такого способу захисту, як подання позовної заяви з вимогами про відшкодування шкоди, завданої внаслідок подання відзиву в справі, оскільки незгода з відзивом на позовну заяву, заявою про розгляд справи без участі або з відзивом на апеляційну скаргу має бути реалізована позивачем у відповідній процесуальній формі в межах розгляду такої позовної заяви або апеляційної скарги судом. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту;

отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 на підставі пункту першого частини першої статті 186 ЦПК України, оскільки позовна заява не підлягає розгляду як в порядку цивільного судочинства, так і взагалі не підлягає судовому розгляду, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції із огляду на викладене вище не спростовують.

У березні 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 11 жовтня 2024 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 19 лютого 2025 року, просила передати на розгляд Великої Палати Верховного Суду, скасувати оскаржені судові рішення та змінити судові рішення не передаючи позовну заяву на новий розгляд.

Касаційна скарга мотивована тим, що:

необхідно відступити від висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у судових рішеннях попередніх судових інстанцій, так як справа містить виключну правову проблему;

вона оскаржує судові рішення з підстав порушення законодавства при встановленні юрисдикції позовної заяви про судовий захист порушених цивільних прав та інтересів та просить встановити юрисдикцію - Корольовський районний суд м. Житомира;

ухвала суду першої інстанції позбавила її права захищати в суді порушені права;

суд першої інстанції незаконно змінив суть позовних вимог, неповно з`ясував обставини, що мають значення для відкриття провадження у справі;

суд не звернув уваги, що в позовній заяві вона просила розглядати спір в порядку цивільного судочинства, так як порушені її цивільні права;

судові рішення містять ознаки надмірного формалізму;

суди не застосували закони, які підлягають застосуванню;

висновки, викладені в ухвалі суду, не відповідають обставинам справи;

суди не врахували, що жодним законом не надано відповідачу повноважень при розгляді позовних заяв вчиняти численні порушення законодавства;

суд порушив вимоги частини 10 статті 10 ЦПК України, а саме те, що забороняється відмовляти у розгляді справи з мотивів відсутності законодавства, що регулює спірні відносини;

ухвала суду не містить жодної підстави для висновку про відмову у відкритті провадження;

апеляційний суд не надав оцінки 12 випадкам порушень, які призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.

Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру (стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).

Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 19 лютого 2024 року у справі № 567/3/22, провадження № 61-5252сво23).

Спосіб захисту порушеного права повинен бути таким, що найефективніше захищає або відновляє порушене право позивача, тобто повинен бути належним. Належний спосіб захисту повинен гарантувати особі повне відновлення порушеного права та/або можливість отримання нею відповідного відшкодування (див.: пункт 8.54 постанови Великої Палати Верховного Суду від 11 січня 2022 року у справі № 910/10784/16, провадження № 12-30гс21).

Таким чином, правом на звернення до суду з позовом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод чи законних інтересів та, відповідно, таке цивільне право або інтерес може бути захищено судом у спосіб, який, зокрема, не суперечить чинному законодавству, договору та має бути ефективним.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства (частина перша статті 19 ЦПК України).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито - закриває провадження у ній (див.: постанову Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №320/948/18, провадження № 14-567цс18).

Приписи закону «суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства» (пункт 1 частини першої статті 186 ЦПК України), «суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України) стосуються як позовів, які не можна розглядати за правилами цивільного судочинства, так і тих позовів, які суди взагалі не можуть розглядати (див.: аналогічні висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені, зокрема, у постановах від 18 грудня 2019 року у справі № 688/2479/16-ц, провадження № 14-477цс19; від 26 лютого 2020 року у справі № 1240/1981/18, провадження № 11-36апп1; від 28 квітня 2020 року у справі № 607/15692/19, провадження № 14-39цс20).

Поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду. Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18, від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18, від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц та від 20 листопада 2019 року у справі № 591/5619/17.

Право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов, за яких суд повноважний розглядати позовну заяву. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою. Зазначені правові висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 333/6816/17, провадження № 14-87цс20.

В постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду 20 січня 2025 року у справі № 296/12456/23 (провадження № 61-2165сво24) у подібних правовідносинах зазначено, що «у справі, яка переглядається, установлено, що при зверненні до суду з позовом ОСОБА _ 1 зазначала, що ВК Житомирської міської ради незаконно та передчасно подав апеляційну скаргу 07 червня 2016 року у справі № 296/12002/13-а із двадцятьма порушеннями норм законодавства, зокрема, без наявності у виконавчого комітету повного тексту постанови, яка оскаржується. Унаслідок неправомірних дій відповідача порушено її цивільні права та завдано моральної шкоди, яка полягала у душевних переживаннях, погіршенні стану здоров`я, порушенні звичайного способу життя. Тому позивачка просила суд стягнути з ВК Житомирської міської ради на її користь на відшкодування завданої моральної шкоди 200 тис. грн. З огляду на викладене, суд першої інстанції, з висновками якого погодився й суд апеляційної інстанції, дійшов правильного висновку про відмову у відкритті провадження у справі, оскільки нормами законодавства не передбачено такого способу захисту як звернення із позовною заявою з вимогами про відшкодування моральної шкоди, завданої поданням апеляційної скарги в іншій справі. Незгода позивачки із апеляційною скаргою повинна бути висловлена у процесуальний спосіб, тобто відповідно до норм процесуального законодавства під час розгляду судом безпосередньо тієї справи, у межах якої така апеляційна скарга подана. Тоді як, відсутність спору виключає можливість звернення до суду, адже відсутнє право, що підлягає судовому захисту».

Встановивши, що позивач заявила вимоги про відшкодування моральної шкоди, завданої поданням відзивів та довіреностей в іншій справі, суди зробили обґрунтований висновок, що спір не підлягає розгляду в судах.

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Аналіз змісту касаційної скарги та оскарженої ухвали свідчить, що правильне застосовування судом норм права є очевидним, не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а касаційна скарга - необґрунтованою.

Окрім того, ОСОБА_1 у клопотанні, яке міститься у касаційній скарзі, просить про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду. Питання про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду вирішується судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи після вирішення судом питання про відкриття провадження та витребування матеріалів справи. Тому в задоволенні клопотання належить відмовити.

Керуючись статтями 260, 390, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду відмовити.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 11 жовтня 2024 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 19 лютого 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Житомирської міської ради про судовий захист порушених цивільних прав та інтересів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков

В. І. Крат