Справа №385/1592/24
Провадження № 2-др/385/2/25
У Х В А Л А

08.04.2025 року Гайворонський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Гришака А.М.,

при секретарі судового засідання Зеленко О.І.,

позивача ОСОБА_1

представника відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 адвоката Мазур С.М.,

розглянувши заяву представника відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , адвоката Мазур Світлани Миколаївни про відвід судді Гришака А.М., у справі №385/1592/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення до житлового приміщення, що перебуває у спільній власності та визначення порядку користування житлом,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Гайворонського районного суду Кіровоградської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення до житлового приміщення, що перебуває у спільній власності та визначення порядку користування житлом.

08.04.2025 у в день проведення судового засідання, представник відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , адвокат Мазур С.М. подала суду заяву про відвід головуючого судді Гришака А.М., мотивуючи таку перешкоджання даним складом суду у реалізації прав учасників процесу, а саме ігнорування та не розгляд клопотань відповідачів та їх представника під час розгляду справи. Факти перешкоджання прав відповідачів наступні: 1. ненадання представнику відповідачів доступу до позовної заяви в електронному суді; 2. не розгляд повторного клопотання від 10.02.2025 року про надання можливості представнику відповідачів ознайомитись з матеріалами справи в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд», позовна заява досі не внесена до ОСК; 3. не розгляд клопотання представника відповідачів від 24.02.2025 року щодо перенесення справи; 4. ігнорування клопотання відповідачки ОСОБА_3 , про розгляд справи за її участі; 5. ненадання відповідачам та їх представнику доступу в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд» до додаткової заяви позивача про стягнення судових витрат.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Оскільки заява про відвід надійшла до суду в день проведення судового засідання, тому питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

В судовому засіданні представник відповідачів, адвокат Мазур С.М. заяву про відвід підтримала, просить її задоволити.

Позивач ОСОБА_1 при розгляді заяви про відвід покладається на розсуд суду.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Із заяви про відвід вбачається, що підставою для недовіри складу суду, що розглядає справу, представник відповідачів вказує на ненадання представнику відповідачів доступу до позовної заяви в електронному суді, не розгляду клопотання щодо перенесення розгляду справи.

Відповідно до ч.ч. 1-7 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів. Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Як вбачається з матеріалів даної цивільної справи, позовна заява з додатками ОСОБА_1 надійшла до суду 25.10.2024 року, того ж дня такі документи були відскановані та зареєстровані в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Заява про ухвалення додаткового рішення подана, адвокатом Куцяком Ф.Г. 25.03.2025 року, того ж дня була відсканована та зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Представник відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 адвоката Мазур С.М., зареєструвала свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

За таких обставин, адвокат Мазур С.М. мала можливість ознайомитись з усіма документами, які наявні в цивільній справі №385/1592/24 в своєму електронному кабінеті.

Головуючий суддя Гришак А.М. не має технічної можливості втручатись в роботу Єдиної судової інформаційно-комунікаційна системи, а відтак не міг не надати доступу представнику відповідачів до документів цивільної справи №385/1592/24.

Крім того, 29.01.2025 року представник відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 адвокат Мазур С.М., через систему «Електронний суд» подала заяву про ознайомлення з матеріалами справи, в якій просила: видати для ознайомлення цивільну справу №385/1592/24; надати можливість зняти копії з усіх матеріалів вказаної справи за допомогою власного технічного засобу. Того ж дня, головуючий суддя Гришак А.М. погодив таку заяву представника.

Станом на 08.04.2025 року представник відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 адвокат Мазур С.М., не скористалась своїм правом на ознайомлення з матеріалами судової справи. В судовому засіданні 08.04.2025 адвокат Мазур С.М., вказала, що їй ніхто не перешкоджав в ознайомленні з матеріалами справи.

Крім того, суд зазначає, що копію позовної заяви з додатками суд скеровував відповідачам за зареєстрованим місцем їх проживання.

Щодо не розгляду клопотань про перенесення справи.

Чергові судові засідання по даній цивільній справі були призначені на 10.02.2025 року о 11 годині та 24.02.2025 року о 14 годині.

Представник відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 адвокат Мазур С.М., про такі судові засідання була повідомлена завчасно, належним чином (а.с. 55, 61).

Клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи 10.02.2025 року, адвоката Мазур С.М., надійшло до суду о 11 годині 15 хвилин, тобто після відкриття судового засідання (а.с. 59).

Клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи 24.02.2025 року, адвоката Мазур С.М., надійшло до суду о 15 годині 33 хвилини, тобто після відкриття судового засідання (а.с. 67).

За таких обставин суд не міг розглянути клопотання адвоката Мазур С.М., так як такі подані не завчасно, а після відкриття судового засідання.

Щодо клопотання ОСОБА_3

11.03.2025 року в даній цивільній справі, відбувся розгляд справи по суті. Після судових дебатів, суд оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення та вказав, що воно буде проголошено 21.03.2025 року.

20.03.2025 року на електронну адресу суду від ОСОБА_3 надійшла заява в якій, відповідач просить розгляд справи здійснювати за її участі, так як бажає бути присутньою в судовому засіданні для надання пояснень щодо позовної заяви, оскільки позов не визнає. В судове засідання призначене на 13:50 год. 21 березня 2025 року прибути не може, оскільки перебуває за кордоном в зв`язку з сімейними обставинами. Просить перенести розгляд справи на іншу дату. До такої заяви ОСОБА_3 не долучила доказів того, що перебуває за межами України. Крім того, її інтереси в даній справі представляє представник, адвокат Мазур С.М. повноваження якого не обмежуються.

За таких обставин, враховуючи вимоги ст. 223 ЦПК України, стадію ухвалення судового рішення, суд не вбачав підстав для відкладення судового засідання в якому відбулось проголошення судового рішення.

Недовіра головуючому по справі з наведених вище підстав, не може бути розцінена судом як доказ необ`єктивності та упередженості судді, а тому підстав, передбачених ст. 36 ЦПК України, які б викликали сумнів у об`єктивності та неупередженості судді при розгляді справи немає.

При розгляді даної справи головуючий по справі суддя Гришак А.М. діє відповідно до закону.

Таким чином будь-яких обставин, які б викликали сумнів у безсторонності судді, немає.

Всі процесуальні дії вчинено судом з дотриманням норм цивільно-процесуального законодавства.

Суд не вправі, за відсутності підстав, передбачених ст. 36 ЦПК України задоволювати необґрунтовану, безпідставну, голослівну заяву про відвід, оскільки наведене суперечитиме основним засадам цивільно-процесуального законодавства, вимогам, встановленим у Законі України «Про судоустрій і статус суддів», Кодексі суддівської етики, Бангалорських принципах поведінки судді.

Зокрема, у п. 2.5 «Бангалорських принципів поведінки судді» (схвалені резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року) зазначено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Суд констатує, що за час перебування справи у провадженні суду жодних підстав для заявлення самовідводу не було, сторона скористалася правом, наданим законом та подала заяву про відвід, однак така заява визнана судом надуманою, безпідставною та необґрунтованою.

Суд вважає, що представником відповідачів не наведено жодних доводів на підтвердження заінтересованості судді, упередженості або необ`єктивності судді, у результаті розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що заявлений відвід є необґрунтованим та безпідставним, а тому у його задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 36,40,259,260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви представника відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , адвоката Мазур Світлани Миколаївни про відвід судді Гришака А.М., у справі №385/1592/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення до житлового приміщення, що перебуває у спільній власності та визначення порядку користування житлом відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текс ухвали складено 09.04.2025 року.

Суддя: А. М. ГРИШАК