Справа № 703/1098/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення заяви без розгляду

10 квітня 2025 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головучого судді Ігнатенко Т.В.,

секретар судового засідання Яковенко І.В.

розглянувши у відкритому судовому засідання в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Приморський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), про встановлення факту, що має юридичне значення

ВСТАНОВИВ:

27 лютого 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з вищевказаною заявою, в якій встановити факт, що реєстраційний номер обтяження 13419282, дата реєстрації 21 грудня 2012 року 15:38:09, внесений до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна Одеською філією державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, підстава обтяження: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, ВП №34611889, 14 грудня 2012 року, Перший Приморський ВДВС ОМУЮ, державний виконавець Баєнко Я.В., додаткові дані: стягнення із ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , причина відсутності коду: інша причина відсутності коду, на користь МЕП-56 грошової суми у розмірі 876 гривень 48 копійок, об`єкт обтяження: невизначене майно, все нерухоме майно, не належить заявнику ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Калинівка Городищенського району Черкаської області, паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 19 лютого 1997 року Городищенським РВ УМВС України в Черкаській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Ухвалою судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 5 березня 2025 року провадження у даній справі відкрито, та її призначено до судового розгляду.

Сторони у призначений час та дату до суду не з`явились, заяв про відкладення розгляду справи на адресу суду не направили.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалося.

Вирішуючи питання, щодо можливості подальшого розгляду даної справи в порядку окремого провадження, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною другою статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що:

«у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: - факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; - встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; - заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); - чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, зазначений у статті 315 ЦПК України, не є вичерпним. При вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність. Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу. Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито - закриває провадження у ній».

Відповідно до позиції Верховного суду, висловленої у Постанові КЦС ВС від 29 червня 2023 року у справі № 208/9810/21 «Спори, пов`язані з належністю майна, на яке накладений арешт, відповідно до статей 15 і 16 ЦПК України у редакції, що була чинною 15 грудня 2017 року, суди розглядають у порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо існує спір щодо визнання права власності на майно та однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України у вказаній редакції. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно та про зняття з нього арешту».

Як вбачається з відповіді Приморського відділу державної виконавчої служби у м.Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеси), на даний час виконавче провадження, в межах якого накладено арешт на майно, щодо якого заявник просить встановити юридичний факт, відсутнє, отже дані правовідносини підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні.

За таких обставин, відповідно до вимог ч. 4 ст. 315 ЦПК України, заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Приморський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), про встановлення факту, що має юридичне значення слід залишити без розгляду, у зв`язку з наявністю в даному випадку спору про право.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ч.4 ст. 315 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Приморський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без розгляду, у зв`язку з наявністю в даному випадку спору про право.

Роз`яснити заявнику його право на звернення до суду із позовом в порядку позовного провадження з урахуванням правил підсудності.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду.

Головуючий Т.В. Ігнатенко