Справа № 585/4085/24
Номер провадження 2/585/50/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2025 року м.Ромни

Роменський міськрайонний суд Сумської області в складі головуючого судді В.О. Шульги, з участю секретаря Ю.В. Кириленко, розглянувши без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу в місті Ромни цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» про захист прав споживачів шляхом стягнення безпідставно списаних коштів та стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до АТ КБ «Приват Банк» і просить: 1. Стягнути з АТ КБ «ПриватБанк» (Ідентифікаційний код юридичної особи: 14360570) на його, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , користь безпідставно списані кошти у сумі 12 741,62 грн. 2. Стягнути з АТ КБ «ПриватБанк» (Ідентифікаційний код юридичної особи: 14360570) на його, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , користь завдану моральну шкоду у розмірі 20 000,00 грн. Свої вимоги мотивує тим, що ним, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у АТ КБ «ПриватБанк» було вікрито рахунок НОМЕР_1 за номером картки НОМЕР_2 . Даним рахунком ОСОБА_1 , користовувався для оримання пенсійних виплат, допомог та соціальних платежів. У період з 04.02.2024 о 21:18 год. по 05.02.2024 о 00:59 год. у нього, ОСОБА_1 , відбулося не санкціоноване списання коштів у сумі, що 12 741,62 грн. шляхом проведення 36 транзакцій. Вказані перекази коштів він, ОСОБА_1 , не ініціював, платіжну картку третім особам не передавав і секретну інформацію зокрема, ПІН-код та СVV2 код також нікому не повідомляв. Останній платіж за цей період ним, ОСОБА_1 , було проведено 04.02.2024 о 11:23 год. - купівля ліків на суму 68,00 грн. Після придбання ліків на картковому рахунку залишалися кошти у сумі 20698,07 грн. Після несанкціонованих списання коштів станом на 05.02.2024 о 00:59 год. залишок коштів становив - 7 888,45 грн. Після того, як ним ОСОБА_1 , було виявлено несанкціоноване списання коштів, то ним відразу було здійснено дзвінок на гарячу лінію 3700 Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанку» та повідомлено співробітників банку про шахрайські дії. Відразу - на наступний день (05.02.2024) звернувся у Роменський районний відділ поліції Головного управління національної поліції в Сумській області (вул. Коржівська, 107, м. Ромни, Сумська обл., Україна, 42000) із письмовою заявою про вчинення кримінального правопорушення. За наслідками його звернення, 06.02.2024 Роменським районним відділом поліції Головного управління національної поліції в Сумській області було відкрито кримінальне провадження за № 000119, за наслідками розслідування якого жодних позитивних результатів. Крім того, він ОСОБА_1 , неодноразово звертався до відповідача з проханням повернути незаконно списанні кошти, проте всі його вимоги залишилися проігнорованими. Після безпідставного списання грошових коштів із банківського рахунку він виконав усі дії та надав усю інформацію, яка необхідна була АТ КБ «ПриватБанк» для здійснення розслідування щодо спірних операцій. Після виявлення несанкціонованого списання він невідкладно, здійснив всі дії, які залежали від нього щодо відвернення шахрайських дій. Зважаючи на те, що вже тривалий час відповідач в самостійному порядку не повертає кошти, то змушений звернутися до суду з метою захисту своїх законних прав та інтересів. У період з 04.02.2024 по сьогоднішній день внаслідок не санкціонованого списання коштів у сумі, 12 741,62 грн. шляхом проведення 36 транзакцій він мав поїхати, як учасник бойових дій на санаторно-курортне лікування за направленням лікаря, що підтверджується консультаційним висновком спеціаліста від 24.04.2024 та довідкою за № 437 для одержання путівки на санаторне-курортне лікування від 02.05.2024, як наслідок перенесеного інфаркту головного мозку, проте такого лікування він не отримав через відсутність та браку у нього коштів. Як вбачається із довідки, датованої 29.07.2024 та виданої КНП «Центром первинної медико-санітарної допомоги міста Ромни» РМР, ОСОБА_1 , має діагноз: дисцикуляторної енцифалопатії 2 ст. змішаного генезу (судинна, вертебральна. дисметаболічна) зі стійким вираженим цефалогічним, вестибуляторно-атактичним, астено-невротичним синдромом, як наслідок: інфаркт головного мозку. Важка форма вторинного інсулінозалежності. Дифузний кардіосклероз. Потребує стороннього догляду. Незаконно списанні кошти - були його ОСОБА_1 , останньою надією на проходження підтримуючого лікування, яке він втратив через відсутності захисту його законних прав та інтересів, як споживача банківських послуг зі сторони відповідача. Внаслідок дій відповідача він зазнав моральних страждань, які полягають в порушенні прав власності позивача, зокрема вільного розпорядження власними грошовими коштами. Та острах за свій стан здоров`я, за те, що відповідач у будь-який момент може звернутися до суду про стягнення заборгованості, або вчинити виконавчий напис без повідомлення про це його та накласти через виконавчу службу або приватного виконавця арешт на кошти та майно. Вищевикладене створює для нього ОСОБА_1 , дискомфорт та нервове напруження. Враховуючи вищенаведене, виходячи з засад розумності та справедливості можна дійти до висновку, що розмір моральної шкоди, який підлягає стягненню з відповідача має становити 20 000 грн. Від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав (п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір»). Зважаючи на те, що він, ОСОБА_1 , згідно посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_3 від 25.11.2015 є учасником бойових дій, то є фактично таким, що звільнений від сплати судового збору. Також зазначив, що споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, пов`язаними з порушенням їх прав (ч. 3 ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів»).

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не прибув, від нього до суду надійшла заява в якій він клопотав провести розгляд справи без його присутності зазначив, що позовні вимоги підтримує та просить їх задоволити.

Представник позивача Єрньєй А.А. в судове засідання не прибула, належним чином повідомлена про день, час і місце розгляду справи.

Відповідач АТ КБ «Приват Банк» явку представника в судове засідання не забезпечив. Представник свою участь в розгяді справи в режимі відеоконференції не забезпечив. Перше судове засідання було призначене о 8 годині 30 хвилин 28 листопада 2024 року, проте розгляд справи не відбувся у зв`язку з тим, що суд задоволив клопотання представника про відкладення розгляду справи для забезпечення участі представника відповідача в режимі відеоконференції. В поданому суду клопотанні представник відповідача зазначив: «Що у зв`язку з тим, що AT КБ «ПриватБанк» є юридичною особою зі складною структурою, де відпрацюванням вхідних документів різних типів займаються різні підрозділи Банку, та додаткову логістику, пов`язану з пересиланням документів між підрозділами Банку, а також враховуючи складність даної категорії справи, надати аргументований відзив на позовну заяву та відповідні докази у короткі строй виявилося ускладненим. Слід зауважити, що дана категорія справ є досить складною, адже з`ясуванню підлягають обставини що стосуються дій чи бездіяльності сторін під час вчинення оскаржуваних платіжних операцій, які позивач вважає шахрайськими; авторизації та ідентифікації платіжного засобу і платник а здійснені входи до системи дистанційного обслуговування Приват24 під авторизацією позивача; авторизація платника під час здійснення платіжний операцій, що оскаржуються позивачем; стану фінансового номеру телефону на час здійснення платіжних операцій та повідомлень, що надходили позивачу від Банку; дата та час, коли позивачу стало відомо про платіжні операції, які він не визнає (оскаржує); дата і час звернення позивача до Банку з повідомленням про платіжні операції, які ним не вчинялись перевірка факту звернення на гарячу лінію 3700; факту блокування /розблокування карткового рахунку, тощо. Матеріали позовної заяви ОСОБА_2 не містить відповіді на ці важливі питання, які підлягають з`ясуванню у даній категорії справ. Крім того, матеріали позовної заяви та обставини на які посилається позивач мають суперечності та потребують додаткової перевірки. До прикладу, у тексті позовної заяви ОСОБА_2 стверджує, що після виявлення ним несанкціонованих списань коштів (04.02.2024) він відразу зателефонував до гарячу лінію 3700 та повідомив про шахрайські дії, а на наступний день (05.02.2024) звернувся до правоохоронних органів. При цьому у протоколі допиту потерпілого від 06.02.2024 ОСОБА_2 надав показання що про оскаржувані платіжні операції він дізнався 04.02.2024 близько 21:20 у додатку Приват24, та сам заблокував картку, а до Банку (у відділення) звернувся лише на наступний день 05.02.2024, не згадуючи про звернення на 3700. В свою чергу, у якості доказу звернення до Банку позивач надає лише копію листа "Інформаційний запит про вжиття заходів та дій щодо повернення коштів" від 03.06.2024 року, в якому зазначає нісенітницю про повернення списаних коштів" з іншого карткового рахунку на погашення кредитних коштів" та просить повернути" незаконно зняті кредитні кошти з метою подальшого закриття кредитної картки. Про які кредитні кошти має на увазі позивач у даному листі - не зрозуміло, адже зазначені у позовній заяві платіжні операції відбулись на рахунку картки для виплат без використання кредитних коштів. Отже, враховуючи розбіжності пояснень позивача в матеріалах позовної заяви, з огляду на те, що платіжні операції проводились на картковому рахунку, у тому числі, після виявлення позивачем спірних транзакцій, з`ясуванню підлягають дійсні обставини справи та дії/ бездіяльність сторін. Але для збору необхідної інформації та доказів, представнику АТ КБ "ПриватБанк" необхідний більш тривалий строк для запиту клієнтських даних з обмеженим доступом та збору відповідної інформації у різних підрозділів Банку; замовлення та проведення службового розслідування; отримання витягів із всіх програмних комплексів, в яких зафіксовано кожна дія при списанні коштів на картковому рахунку позивача, для з`ясування дій/бездіяльності сторін при списанні коштів; пошук та отримання доступу до запису телефонних розмов між позивачем та представником відповідача при зверненні позивача до Банку щодо шахрайського списання коштів, якщо такий був, тощо. Таким чином, з огляду на складність даної цивільної справи, строк у 15 днів для подання відзиву виявився недостатнім. Враховуючи вищевикладене, АТ КБ "ПриватБанк" просить надати стороні відповідача додатковий час для подання до суду усіх необхідних даних та доказів, що стосуються предмету спору по цивільній справі №585/4085/24, а також аргументированного відзиву на позов, що в свою чергу, сприятиме повному, всебічному та неупередженому розгляду надої цивільної справи». Оскільки представник відповідача клопотав про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, суд виніс ухвалу про проведення судового засідання в режимі відеокнференції, проте на визначений час 6 січня 2025 року представник не забезпечив свою участь в засіданні, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено. 17 лютого 2025 року представник відповідача не прибув, клопотав про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим розгляд справи відкладено. 3 берзня 2025 року представник відповідача свою участь в режимі віеокнференції в судовому засіданні не забезпечив, клопотав про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим розгляд справи відкладено.

За таких обставин, суд розглядає справу за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є учасником бойових дій та має право на пільги встановлені законодавством України для ветеранів війни учасників бойових дій, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_3 , виданим 25.11.2015 року (а.с.11).

З інформаційного запиту про вжиття заходів та дій щодо повернення коштів вбачається, що 03.06.2024 року ОСОБА_1 звернувся до АТ КБ «Приват Банк» та просив: Повернути належні йому ОСОБА_1 списані ними кошти з іншого карткового рахунку на погашення кредитних коштів та повернути незаконно зняті кредитні кошти з метою подальшого закриття кредитної картки. Надати виписки з його карткових рахунків за період з 12.09.2023 року по сьогоднішній день. Дані вимоги мотивував тим, що у Роменському районному відділі поліції Головного управління національної поліції в Сумській області перебуває кримінальне провадження за його ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зверненням про вчинення кримінального правопорушення за фактом незаконного викрадення та списання коштів з належного йому карткового рахунку (кредитного рахунку)., що знаходиться в установі АТ КБ"ПРИВАТБАНК". Крім цього, зазначив, що він, ОСОБА_1 , неодноразово звертався до них з проханням повернути належні йому, ОСОБА_1 , списані ними кошти з іншого карткового рахунку на погашення кредитних коштів. Крім того, прохав повернути незаконно зняті кредитні кошти з метою подальшого закриття кредитної картки. Проте, на сьогоднішній день жодної інформації від них так і не отримав (а.с.12).

Як вбачається зі звернення про надання матеріалів кримінального провадення для ознайомлення та здійснення фотокопій від 03.06.2024 року ОСОБА_1 звертався до Роменського РВП ГУНП України в Сумській області з проханням надати йому для ознайомлення матеріали кримінального провадження за його ОСОБА_1 зверненням про вчинення кримінального правопорушення за фактом незаконного викрадення та списання коштів з належного йому карткового рахунку, що знаходиться в установі АТ КБ «Приват Банк» (а.с.13).

Згідно з виписки по картці/ рахунку НОМЕР_4 ( НОМЕР_5 ) наданої ОСОБА_1 АТ КБ «Приват Банк» за період по з 04.02.2024 року по 05.02.2024 року баланс на початок періоду становить 20893,35 грн., на кінець періоду 7888,45 грн. усього витрат -13437,28 грн., усього надходжень 432,38 грн. З виписки видно, що з 21 години 20 хвилин до 00 годин 59 хвилин 5 лютого 2025 року з рахунка були списані кошти у гривнях та доларах США (а.с.14-15).

Відповідно до консультаційного висновку спеціаліста виданого сімейним лікарем КНП «Роменської ЦРЛ» РМР ОСОБА_1 має діагноз: Наслідки перенесеного інф. г/мозку в басейні правої СМА (2018р.)… рекомендовано сан. кур. лікування (а.с.16).

02.05.2024 року КНП «ЦПМСД міста Ромни» РМР видано ОСОБА_1 довідку № 437 для одержання путівки на санітарно-курортне лікування в якій зазначається, що він має захворювання нервової системи як наслідок перенесеного інфаркту г/мозку та йому рекомендовано пройти оздоровлення в санаторії профілакторії міст Одеса, Миргород, Токарі, Трускавець. Дана довідка дійсна 12 місяців (а.с.17).

З довідки КНП «ЦПМСД міста Ромни» РМР, виданої 29.07.2024 року ОСОБА_1 , вбачається, що він знаходиться на «Д» обліку в КНП «ЦПМСД міста Ромни» РМР з діагнозом дисцикуляторної енцифалопатії 2 ст. змішаного генезу (судинна, вертебральна. дисметаболічна) зі стійким вираженим цефалогічним, вестибуляторно-атактичним, астено-невротичним синдромом, як наслідок: інфаркт головного мозку (2018р.). Важка форма вторинного інсулінозалежності. Дифузний кардіосклероз. Потребую стороннього догляду (а.с.18).

З витягу ЄРДР №0000119 від 06.02.2024 року вбачається, що 05.02.2024 року до ЧЧ Роменського РВП надійшла заява від ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканця АДРЕСА_1 про те, що невстановлена особа в період дії воєнного стану а саме в період часу з 21:20 04.02.2024 року по 05.02.2024 року здійснила крадіжку грошових коштів з його банківської картки АТ КБ «Приват Банк» (яка на даний час перевипущена з наступним номером № НОМЕР_6 ) яка прив`язана до банківського рахунку НОМЕР_7 із додатковим рахунком договору SAMDNWF 4 від 17.02.2015 року на суму 13500 грн. шляхом здійснення оплати на сайті GOOGLE «TEMPORARY HOLD, g.co/helppay#. Заявник за посиланням не переходив свої персональні данні сторонам не передавав (а.с.19).

Відповідно до заяви про залучення до провадження як потерпілого від 05.02.2024 року ОСОБА_1 клопотав про залучення його як потерпілого до кримінального провадження по факту того, що 04.02.2024 року в період часу з 21:18 по 05.02.2024 року по 00:59 невстановлена особа здійснила крадіжку грошових коштів на суму 13500,00 грн. з банківської картки № НОМЕР_8 , яка прив`язана до банківського рахунку НОМЕР_5 (а.с.22).

З протоколу допиту потерпілого ОСОБА_1 від 06.02.2024 року вбачається, що він користується мобільним телефоном «Віво у15С» з абонентським номером НОМЕР_9 , він є клієнтом АТ КБ «Приват Банк» в якому йому відкрито рахунок НОМЕР_5 із додатковим рахунком договору AMDNWFC4 від 17.02.2015 року до якої прив`язана банківська картка № НОМЕР_10 яка на даний час перевипущена з наступним номером № НОМЕР_6 , дана картка являється карткою для виплат, кредитний ліміт на ній відсутній. На дану картку він отримує виплати від пенсійного фонду України та виплати учаснику АТО. Станом на 04.02.2024 року на даній картці були грошові кошти в сумі 20083 грн., дані грошові кошти належали особисто йому та складалися із виплат які він отримує. 04.02.2024 року близько 21 год.20 хв. він почув, що на телефон почали приходити оповіщення про списання грошових коштів, він зайшов в додаток «Приват 24» та почав переглядати історію виплат списання грошових коштів та виявив, що з даної банківської картки здійснена оплата в інтернет магазині та сервісні операції по GOOGLE. Він заблокував дану картку як йому здалося та ліг відпочивати. 05.02.2024 року він звернувся до відділення Приватбанку де отримав виписку по вищевказаній картці. Переглядаючи її він побачив, що були здійснені операції з GOOGLE *TEMPORARY HOLD, g.co/helppay# на загальну суму 13500 грн., також хоче додати, що за посиланням в соціальній мережі не переходив та ніякі операції не підтверджував. Свої персональні данні стороннім особам не розголошував (а.с.24-26).

Також до матеріалів справи позивачем долучено копії документів досудового слідства, виписка ПриватБанк по рахунку, протокол огляду предмету, доручення про проведення слідчих дій, рапорти працівників Роменського РВП ГУНП в Сумській області, клопотання про наданя тимчасового доступу та ухвала суду про надання тимчасового доступу, опис речей і документів, які були вилучені на підставі ухвали слідчого судді. Дані документи виготовлено у вигляді фотокопій та більшість з них не належної якості, проте з даних документів вбачається, що по факту повідомлення ОСОБА_1 про кримінальне правопорушення (по факту крадіжки грошових коштів з його банківської картки АТ КБ «Приват Банк») його визнано потерпілим та проводяться слідчі дії (а.с.20-55).

Відповідно до наказу винесеного Східним міжрегіональним центром надання безоплатної правничої допомоги завідувача сектору «Роменського бюро правничої допомоги» Конотопського відділу надання безоплатної правничої допомоги Північно-Східного управління надання безоплатної правничої допомоги Східного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги Єрньєй А.А. уповноважено на надання безоплатної вторинної правничої допомоги Жук В.В. (а.с.56).

Відповідно до частини 1 статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Як вбачається з ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Як вбачається з ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Закон України «Про захист прав споживачів» регулює відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше прямо не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг.

Статтею 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначає: споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника (пункт 22); продукція - це будь - які виріб (товар), робота чи послуга, що виготовляються, виконуються чи надаються для задоволення суспільних потреб (пункт 19); послугою є діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб (пункт 17); виконавець - це суб`єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги (пункт 3).

Відповідно до статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Аналіз наведених норм закону свідчить про те, що позивач ОСОБА_1 є споживачем фінансових послуг, а банк - їх виконавцем та несе відповідальність за неналежне надання цих послуг.

Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку(стаття 509 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Стаття 1073 ЦК України визначає, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Згідно пункту 1.56, 1.64 статті 1 Закону України «Про платіжні послуги» платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки; платіжний моніторинг - обов`язкова діяльність надавачів фінансових платіжних послуг з контролю платіжних операцій з метою виявлення та запобігання неналежним платіжним операціям;

Відповідно до частини 6 статті 64 Закону України «Про платіжні послуги» порядок відкриття банками рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунка та особливості його функціонування передбачаються в договорі, що укладається між банком і його клієнтом - власником рахунка.

Так, за правилами пункту 20 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги», користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень.

Частиною 1 ст.51 Закону України «Про платіжні послуги» визначено, що надавачі платіжних послуг зобов`язані здійснювати моніторинг платіжних операцій користувачів відповідно до внутрішнього порядку управління операційними ризиками та ризиками інформаційної безпеки з метою ідентифікації неакцептованих, помилкових та неналежних платіжних операцій, суб`єктів таких операцій та забезпечувати вжиття заходів для запобігання або припинення таких операцій.

У відповідності до ч.8 ст.86 «Про платіжні послуги» надавачі платіжних послуг несуть відповідальність перед користувачами за помилкові платіжні операції, у тому числі за виконання: помилкової платіжної операції на рахунок неналежного отримувача; помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника; платіжної операції з рахунку платника без законних підстав або внаслідок інших помилок надавача платіжних послуг.

Відповідно до пункту 143 «Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів», яке затвердженняпостановою Правління Національного банку України № 164 від 29.07.2022 року, надавач платіжних послуг у разі виконання помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника, якщо власник рахунку/держатель невідкладно повідомив про платіжні операції з використанням платіжного інструменту, які ним не виконувалися, зобов`язаний негайно після виявлення помилки або після отримання повідомлення (залежно від того, що відбулося раніше) переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок неналежного платника. Надавач платіжних послуг зобов`язаний також відшкодувати неналежному платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану помилкову платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди).

Відповідно до пункту 146 «Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів», яке затвердження постановою Правління Національного банкуУкраїни №164від 29.07.2022 року власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Згідно з позиціями Верховного Суду України у аналогічних справах саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

У разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів.

Сам факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; за відсутності належних і допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною в таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними.

Як вбачається з досліджених доказів позивач невідкладно звернувся до банку та повідомив про незаконне списання коштів з його рахунку, дана обставина не була спростована відповідачем. Також з наданих суду доказів вбачається, що позивач негайно звернувся до правоохоронних органів з заявою в якій повідомив, про крадіжку коштів з його банківської картки в АТ КБ «ПриватБанк». В ході досудового слідства ОСОБА_1 було визнано потерпілим в даному кримінальному провадженні.

При цьому, суд звертає увагу й на ту обставину, що відповідачем не надано належних і допустимих доказів на підтвердження того, що позивач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню банківської картки, ПІН-коду або іншої інформації, яка б дала змогу ініціювати платіжні операції. Також, відповідачем не було доведено вжиття банком всіх можливих заходів для запобігання порушенню прав позивача та їх поновлення. При цьому суд вважає, що відповідач мав достатньо часу для надання доказів та доведення правомірності своєї позиції суду.

Таким чином, суд приходить до висновку, що списання грошових коштів з рахунку позивача відбулося не за його розпорядженням і він не повинен нести відповідальності за такі операції. Виявивши безпідставне списання (перекази, зняття) коштів, позивач повідомив про цей факт банк та звернувся до правоохоронних органів.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частинами 1, 6 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У даній справі судом не встановлено та відповідачем не надано жодних доказів, які б безспірно підтверджували, що списання грошових коштів з рахунку позивача стало можливим виключно в результаті розголошення ним конфіденційної інформації по своїй картці, передачі даних та паролів третім особам, або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що грошові кошти з рахунку позивача були списані за ініціативою інших осіб внаслідок недозволених платіжних операцій, а відповідачем не було вчинено дій, спрямованих на встановлення фактичних обставин списання коштів з карткового рахунку позивача. Вказане свідчить про відсутність вини позивача, а тому бездіяльність банку у відновленні коштів на особистому рахунку позивача ОСОБА_1 є неправомірною, у зв`язку з чим позовні вимоги про зобов`язання АТ КБ «ПриватБанк» повернути ОСОБА_1 безпідставно списані з банківського карткового рахунку грошові кошти в розмірі 12741,62 грн., є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо позовної вимоги про стягнення з відповідача моральної шкоди в сумі 20000,00 грн. слід зазначити наступне.

Статтею 23 ЦК України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та законних інтересів.

Відповідно до частин другої-п`ятої цієї статті моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Як зазначив позивач внаслідок безпідставного списання коштів з його банківського рахунку він зазнав моральних страждань, які полягали у порушенні його права власності, зокрема вільного розпоряджання грошовими коштами. Дані обставини створили для нього дискомфорт та нервове напруження. Він як учасник бойових дій мав поїхати на санаторно-курортне лікування в наслідок перенесеного інфаркту головного мозку, проте такого лікування не зміг отримати через відсутність та брак коштів.

Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду визначені нормами статті 1167 ЦК України, відповідно до якої моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини.

Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у порушенні права власності, у порушені нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми при настанні інших негативних наслідків. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Суд звертає увагу, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди необхідно визначати в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань з урахуванням у кожному конкретному випадку вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотних вимушених змін у його життєвих та виробничих стосунках.

При цьому, суд враховує, що моральну шкоду, зважаючи на її сутність, не можна відшкодувати в повному обсязі, так як немає (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного страждання. Діюче законодавство не містить визначення способів обчислення її розміру. Зважаючи на це будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності, суд за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, з врахуванням вимог розумності та справедливості, дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог про стягнення моральної шкоди у розмірі 3 000 грн.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат суд виходить з наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позивач на підставі ст.22 Закону України "Прозахист прав споживачів" звільнений від сплати судового збору, виходячи з результату вирішення спору, на підставі ст. 141 ЦПК України, судовий збір слід стягнути з відповідача на користь держави.

На підставі ст.ст. 10, 12, 13, 18, 81, 258, 259, 263-265, 274-279, 352, 354, 355 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» про захист прав споживачів, шляхом стягнення безпідставно списаних коштів та стягнення моральної шкоди задоволити частково.

Стягнути з Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (Ідентифікаційний код юридичної особи: 14360570) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , безпідставно списані кошти у сумі 12 741,62 грн. (дванадцять тисяч сімсот сорок одна грн. 62 коп) та 3000,00 (три тисячі гривень) моральної шкоди.

Стягнути з Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на користь держави судовий збір в розмірі 1211,20 грн. (одна тисяча двісті одинадцять гривень двадцять копійок).

В іншій частині в задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення в порядку передбаченому п. 15.5.) Перехідних положень ЦПК України. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

СУДДЯ РОМЕНСЬКОГО МІСЬКРАЙОННОГО СУДУ В. О. Шульга