Провадження № 2-з/756/53/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Ткач М.М.,

за участю секретаря судового засідання - Тагієва Р.Д.,

представника відповідача ОСОБА_1 - Нікітіна О.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Києва в порядку загального позовного провадження заяву позивача ОСОБА_2 про забезпечення доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1», Публічного акціонерного товариства «Банк Столиця», Департамента будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації»), треті особи: ОСОБА_3 , Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», Товариство з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна оселя», про визнання недійсними договорів про участь у фонді фінансування будівництва, про визнання недійсними та скасування наказів, скасування свідоцтв про право власності, визнання недійсними актів приймання-передачі, скасування державної реєстрації з одночасним припиненням речових прав на нерухоме майно, зобов`язання відновлення становища, що існувало до порушення та заборону вчиняти певні дії,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1», Публічного акціонерного товариства «Банк Столиця», Департамента будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації»), треті особи: ОСОБА_3 , Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», Товариство з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна оселя», про визнання недійсними договорів про участь у фонді фінансування будівництва, про визнання недійсними та скасування наказів, скасування свідоцтв про право власності, визнання недійсними актів приймання-передачі, скасування державної реєстрації з одночасним припиненням речових прав на нерухоме майно, зобов`язання відновлення становища, що існувало до порушення та заборону вчиняти певні дії.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 20.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено здійснювати у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

04.04.2025 до суду від позивача надійшла заява про забезпечення доказів шляхом проведення технічної інвентаризації, виготовлення технічних паспортів та довідок про показники об`єктів нерухомого майна на квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 . Обгрунтовуючи клопотання, позивач зазначає, що відповідачем ОСОБА_1 надано до суду «сумнівні» технічні паспорти від 16.11.2020 на квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , а також «сумнівні» довідки про показники об`єкта нерухомого майна від 16.11.2020 на квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , які не відповідають та суперечать робочій документації на будинок та раніше зробленим технічним паспортам на квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , на підставі яких було видано відповідачу ОСОБА_1 свідоцтва про право власності на ці квартири. На підставі наданих технічних паспортів та довідок було збільшено геометричні розміри квартир за рахунок спільного майна багатоквартирного будинку та зареєстровано право власності. Враховуючи викладене, для з`ясування обставин, що мають значення для справи, з метою вирішення спору, просив суд забезпечити докази шляхом проведення технічної інвентаризації, виготовлення технічних паспортів та довідок про показники об`єкта нерухомого майна на квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , проведення якої доручити Комунальному підприємству Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації»; зобов`язати відповідача ОСОБА_1 забезпечити техніку та представнику Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» вільний доступ до квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , технічного поверху №2 та даху будинку, у визначені техніком дату і час; зобов`язати Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» при проведенні технічної інвентаризації, виготовлення технічних паспортів та довідок про показники об`єкта нерухомого майна, здійснити повну відеофіксацію цього об`єкта нерухомого майна.

Позивач ОСОБА_2 у судове засідання з`явився, однак після ухвалення та проголошення ухвали суду від 04.04.2025 про повернення позивачу без розгляду заяви ОСОБА_2 про забезпечення доказів, клопотання про витребування доказів, уточнене клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, уточнене клопотання про допит в якості свідків, уточнену заяву про зміну предмету позову у даній справі, не з`явився.

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Нікітін О.С. у судовому засіданні заперечив проти задоволення заяви про забезпечення доказів, мотивуючи, серед іншого, тим, що відповідачем уже здійснено інвентаризацію та подано технічні паспорти у якості доказу до матеріалів справи, відтак відсутня необхідність у проведенні повторної технічної інвентаризації, виготовлення технічних паспортів та довідок про показники об`єкта нерухомого майна, такі докази не може бути втрачено. З огляду на вказане, просив суд відмовити у задоволенні заяви про забезпечення доказів.

Уповноважений представник відповідача Публічного акціонерного товариства «Банк Столиця» у судове засідання з`явилася, однак після ухвалення та проголошення ухвали суду від 04.04.2025 про повернення позивачу без розгляду заяви ОСОБА_2 про забезпечення доказів, клопотання про витребування доказів, уточнене клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, уточнене клопотання про допит в якості свідків, уточнену заяву про зміну предмету позову у даній справі, не з`явилася.

Інші учасники судового процесу у засідання суду не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялися.

Суддя, заслухавши пояснення учасника судового засідання, дослідивши матеріали заяви, вважає, що в задоволенні заяви слід відмовити, виходячи з наступного.

За змістом норм ч.ч.1-3 ст.116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Згідно вимог п.п. 4,5 ч. 1 ст. 117 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів повинні бути вказані докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні, а також обґрунтування необхідності забезпечення таких доказів.

Отже, забезпечення доказів - це вжиття судом заходів, направлених на закріплення і збереження доказів. Підставою забезпечення доказів є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим збирання чи подання доказів або засіб доказування може бути втрачений.

Забезпечення доказів - це оперативне закріплення у встановленому цивільним процесуальним законом порядку відомостей про факти, яке вчиняється суддею з метою використання їх як доказів при розгляді та вирішенні цивільних справ у суді. Забезпечення доказів у жодному випадку не можна ототожнювати із їх дослідженням або оцінкою. Єдина мета забезпечення доказів це їх фіксація для забезпечення можливості їх дослідження та оцінки при подальшому розгляді справи.

Розглядаючи заяву про забезпечення доказів, суд має з урахуванням обґрунтування необхідності забезпечення доказів пересвідчитися, зокрема, в тому, що зволікання з цим питанням поставить під загрозу можливість подання доказів у майбутньому (вони можуть бути знищені, пошкодженні, витратити свою доказову цінність тощо).

Системний аналіз норм статей 116 та 117 ЦПК України дає підстави вважати, що необхідність забезпечення доказів виникає, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеній 26.11.2019 у справі №401/1824/17.

Надавши оцінку заяві про забезпечення доказів з урахуванням викладених у ній обставин, суд дійшов висновку, що заява не відповідає критеріям, визначеним у ч.1 ст. 116 ЦПК України, оскільки не містить належного обґрунтування наявності реальних ризиків чи загроз того, що докази, про забезпечення яких порушує питання позивач можуть бути втрачені або їх збирання або подання стане згодом неможливим чи утрудненим.

Більше того, засіб доказування, який позивач ОСОБА_2 просить забезпечити, фактично не існує, а останній просить забезпечити докази шляхом проведення технічної інвентаризації, виготовлення технічних паспортів та довідок про показники об`єктів нерухомого майна на квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , зобов`язати ОСОБА_1 забезпечити вільний доступ до квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , технічного поверху №2 та даху будинку, у визначену дату і час та зобов`язати Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» при проведенні технічної інвентаризації, виготовленні технічних паспортів та довідок про показники об`єкта нерухомого майна, здійснити повну відеофіксацію цього об`єкта нерухомого майна. Тому вказаний спосіб забезпечення доказів спрямований не для збереження (подання суду) доказів, які вже існують, але перебувають в іншої особи, а на їх створення. Тобто, із заяви вбачається, що фактично мета відповідної заяви зводиться до отримання доказів, а не їх забезпечення, що є різними правовими поняттями та мають диференційоване правове регулювання та підґрунтя, і не може бути реалізована через інститут забезпечення доказів, що не узгоджується з положеннями ст. 116 ЦПК України.

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги, що самі по собі доводи позивача про те, що означені докази необхідні для належного доведення обставин, викладених у позовній заяві, не є підставою для забезпечення доказів у порядку, визначеному ст. 116 ЦПК України, суд вважає, що у задоволенні заяви позивача, слід відмовити.

Керуючись статтями 116, 117, 118, 260, 261, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_2 про забезпечення доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1», Публічного акціонерного товариства «Банк Столиця», Департамента будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації»), треті особи: ОСОБА_3 , Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», Товариство з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна оселя», про визнання недійсними договорів про участь у фонді фінансування будівництва, про визнання недійсними та скасування наказів, скасування свідоцтв про право власності, визнання недійсними актів приймання-передачі, скасування державної реєстрації з одночасним припиненням речових прав на нерухоме майно, зобов`язання відновлення становища, що існувало до порушення та заборону вчиняти певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення суддею.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали суду складено 09.04.2025.

Суддя М. М. Ткач