Справа № 645/2036/25
Провадження № 2/645/1583/25
У Х В А Л А

іменем України

09 квітня 2025 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Шарко О.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Златопільської міської ради Харківської області, ОСОБА_3 , про позбавлення батьківських прав,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Златопільської міської ради Харківської області, ОСОБА_3 , в якому просить суд позбавити батьківських прав свого батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судом отримано на запит суду Інформаційну довідку з Реєстру територіальної громади міста Харкова стосовно місця реєстрації відповідача, згідно якого останній зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1

Позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення, відмови у відкритті провадження відсутні.

Також від позивача надійшло клопотання про звільнення його від сплати судового збору, оскільки він є учнем 11 класу, доходу не має.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»).

Відповідно до статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, наданих сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду. Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Відповідно до рішень ЄСПЛ у справах «Гергел і Георгета Стоїческу проти Румунії» від 26 липня 2011 року, «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір має бути розумним, таким, що з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачений. Великий розмір судових витрат, який не враховує фінансове положення заявників, може бути розглянутий як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя.

При розгляді справ Європейський суд з прав людини встановлює, чи був, з однієї сторони, дотриманий баланс між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи, та з іншої - правом заявника на доступ до правосуддя, зокрема, правом представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді. Для того, щоб гарантувати такий справедливий баланс, та, власне зберегти безперебійне функціонування судової системи, суди мають можливість звільнити від судового збору тих заявників, які можуть довести свою фінансову ситуацію.

Крім того, на переконання суду, при оцінюванні розміру судового збору слід обов`язково враховувати питання фінансової спроможності заявника його сплатити.

Для уникнення створення особі перешкод для доступу до правосуддя у вигляді неможливості сплати судового збору цивільним процесуальним законодавством передбачено такі процесуальні механізми забезпечення судового розгляду поданих особами процесуальних документів у випадку складності для таких осіб оплатити визначену законом суму судового збору повністю: відстрочення сплати судових витрат, розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру необхідних до сплати судових витрат, звільнення від його сплати.

Згідно з частинами 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За змістом частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору та звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Зазначений висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 березня 2020 року, справа № 585/2683/19, провадження № 61-1428св20.

Положення ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані.

Зазначений правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 липня 2018 року, справа № 686/114/16-ц, провадження № 61-16723св18.

Суд повинен вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами, у відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 04 березня 2020 року у справі № 644/5099/16-ц, провадження № 61-12772св19.

Враховуючи те, що заявник учнем 11 класу КЗ «Златопільський ліцей №6 Здатопільської міської ради», не має власного доходу, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви про звільнення від сплати судового збору.

Вказана справа не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України і її розгляд слід здійснювати за правилами загального позовного провадження. Тому справу слід прийняти до провадження, з метою виконання вимог передбачених ч. 1 ст. 189 ЦПК України розпочати підготовче провадження та призначити підготовче засідання у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 19, 187 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Златопільської міської ради Харківської області, ОСОБА_3 , про позбавлення батьківських прав.

Прийняти до провадження позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Златопільської міської ради Харківської області, ОСОБА_3 , про позбавлення батьківських прав.

Відкрити загальне позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Златопільської міської ради Харківської області, ОСОБА_3 , про позбавлення батьківських прав .

З метою виконання вимог ч.1 ст.189 ЦПК України розпочати підготовче провадження у справі.

Призначити підготовче судове засідання у приміщенні Фрунзенського районного суду м.Харкова (за адресою: м.Харків, бул.Б.Хмельницького, 32/38) на 08 травня 2025 року на 12 годину 00 хвилин.

Копію ухвали, копію позовної заяви та доданих документів, надіслати учасникам судового розгляду.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (надання) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами ( ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу семиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частинам третьою-п`ятою ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу семиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частинам третьою-п`ятою ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://fr.hr.court.gov.ua.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо мотивів порушенням правил підсудності (п.8 ч.1 ст.353 ЦПК України) в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -