465/2961/25
2-о/465/197/25
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

14.04.2025 м. Львів

Суддя Франківського районного суду м. Львова Баран О.І., розглянувши питання про відкриття провадження у справі:

заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ),

заінтересована особа: Орган опіки та піклування Франківської районної адміністрації Львівської міської ради (, електронна пошта: , місцезнаходження: 79057, м. Львів, вул. Генерала Чупринки, 85),

особа, щодо якої вирішується питання про визнання недієздатною та встановлення опіки: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ),

предмет заяви: визнання особи недієздатною та встановлення опіки,

в с т а н о в и в:

8 квітня 2025 року (вх.№11094/25) від заявника ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» до Франківського районного суду м. Львова надійшла указана заява, відповідно до якої заявник просить суд:

1. Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , недієздатною.

2. Встановити над ОСОБА_2 опіку і за поданням органу опіки та піклування Франківської районної адміністрації Львівської міської ради призначити ОСОБА_1 її опікуном.

Крім того, заява також містить клопотання, у яких заявник просить витребувати копії медичних документів, на підставі яких ОСОБА_2 , встановлено І групу інвалідності, а також призначити судову медико-психіатричну експертизу з метою визначення її психічного стану.

Заява мотивована тим, що ОСОБА_2 є матір`ю заявника. В обґрунтування заяви посилається на те, що його матір з 28.08.2024 є особою, якій безтерміново встановлено І «А» групу інвалідності, внаслідок загального захворювання. Матір не контролює фізіологічні відправлення. Потребує психіатра, невролога, терапевта, постійної сторонньої допомоги, нагляду і догляду, підгузок та пеленок.

Зазначає про те, він разом із матір`ю ОСОБА_2 фактично проживає за адресою АДРЕСА_2 і указана квартира належить на праві спільної сумісної власності йому та його дружині, ОСОБА_3 .

Указує на те, що внаслідок психічної хвороби його матір не може самостійно приготувати собі їжу, одягнутись, вийти з дому, не розуміє обставин навколишнього світу, не може надати оцінку своїм діям, або діям оточуючих, не усвідомлює значення своїх дій та не може керувати ними.

Однак, перевіривши матеріали заяви та додані до неї документи, суддя дійшов таких висновків.

Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України, визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України, окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Як вбачається з положень ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутністю такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Зокрема, чинне цивільне процесуальне законодавство не регулює залишення без руху заяви поданої в порядку окремого провадження. Тому при вирішенні питання щодо залишення без руху заяви поданої в порядку окремого провадження суд керується положеннями ЦПК України, якими врегульовано порядок залишення без руху позову.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету в учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 299 ЦПК України, справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Крім цього, згідно з ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд вирішує питання щодо призначення над недієздатною особою піклувальника або опікуна не інакше, як за поданням органу опіки та піклування.

Опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки (стаття 55 ЦК України).

У відповідності до ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Згідно ст. 63 ЦК України опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника.

Отже, призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою.

Крім того, особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна ( піклувальника).

Пунктом 3.3 частини 3 Правил опіки та піклування, від 26.05.1999, затверджених Наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства освіти України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року №34/166/131/88 (надалі Правила опіки та піклування), визначений перелік документів за наявності яких орган опіки та піклування призначає опікуна.

Заявником взагалі не додано жодного документа на підтвердження відсутності обмежень у призначенні заявника опікуном.

Крім цього, указана заява не містить достатнього викладу обставин (із зазначенням відповідних доказів) про відсутність обмежень у призначенні заявника опікуном, встановлених ст. 64 Цивільного кодексу України та п. 3.2 Правил опіки та піклування, де визначено обставини, які унеможливлюють призначення певної особи опікуном, серед яких опікунами не можуть бути особи, які:

визнані в установленому порядку недієздатними або обмежено дієздатними;

перебувають на обліку або лікуються в психоневрологічних та наркологічних закладах;

раніше були опікунами чи піклувальниками та з їх вини опіку чи піклування було припинено;

позбавлені батьківських прав;

інтереси яких суперечать інтересам осіб, що підлягають опіці чи піклуванню;

засуджені за скоєння тяжкого злочину.

При цьому, до заяви перелічених вище фактичних даних не додано та обставин, які б об`єктивно унеможливлювати надання таких даних, заява не містить.

Також, суддя звертає увагу на те, що згідно з ч. 1 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані, які є опікунами особи з інвалідністю, визнаної судом недієздатною.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, який був затверджений Верховною Радою України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Правовий режим воєнного стану неодноразово продовжувався та триває в Україні на цей час.

Крім того, Указом Президента України від 24.02.2022 № 69/2022, який був затверджений Верховною Радою України, оголошено загальну мобілізацію в Україні. Правовий режим загальної мобілізації продовжувався та триває в Україні донині.

У разі відкриття провадження у справі, рішення, ухвалене за результатами її розгляду в період воєнного стану, може вплинути на інтереси Держави, представленої відповідним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки за місцем проживання заявника, а також на права та обов`язки самого заявника, передбачені Законом України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Вищевказані обставини дають підстави вважати, що заінтересованою особою у цій справі є, в тому числі, відповідний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки за місцем обліку заявника, в якому останній може перебувати на обліку. В разі ухвалення судом рішення про призначення заявника опікуном над недієздатною особою, вищевказаний центр комплектування втратить повноваження щодо проведення мобілізації заявника, оскільки заявник набуде статусу особи, яка не підлягає призову на військову службу.

Водночас у заяві відсутні будь-які дані щодо військового обов`язку заявника, перебування його на відповідному обліку тощо. Тому, при усуненні недоліків поданої заяви заявнику слід також вказати найменування відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем його обліку, що заявником зроблено не було.

Крім цього, заявнику слід вказати відомості щодо існування інших споріднених членів сім`ї.

Крім цього, згідно з частиною першою статті 295 ЦПК України заява про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, у тому числі неповнолітньої особи, чи визнання фізичної особи недієздатною подається до суду за місцем проживання цієї особи, а якщо вона перебуває на лікуванні у закладі з надання психіатричної допомоги - за місцезнаходженням цього закладу.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Судом встановлено, що заявник уже звертався до суду з аналогічною заявою, поданою на тих самих підставах, яка ухвалою судді Франківського районного суду м. Львова від 01.04.2025 була повернута у зв`язку з неусуненням виявлених недоліків у справі №465/2359/25.

При цьому суд звертає увагу на те, що до попередньої заяви від 25.03.2025 заявником було долучено копію інформаційного листа, датованого 21.02.2025 за підписом доцента кафедри психіатрії, психології та сексології ОСОБА_4 , із змісту якого вбачається, що пацієнтка ОСОБА_2 перебувала в пансіонаті по догляду за людьми похилого віку «Ренамед» у м. Львові.

У той же час, у новій заяві від 08.04.2025 відомості щодо фактичного місця перебування ОСОБА_2 на момент звернення до суду відсутні, що має суттєве значення для визначення належної територіальної підсудності справи, зважаючи на короткий проміжок часу між поданням обох заяв.

Слід наголосити, що з урахуванням ст. 295 ЦПК України, у випадку перебування ОСОБА_2 у вказаному пансіонаті, то місцезнаходження цього закладу впливає на підсудність розгляду даної заяви, а отже його зазначення в заяві також є обов`язковим.

Зважаючи на викладене, заявнику слід також зазначити актуальне місце перебування ОСОБА_2 станом на момент подання заяви, оскільки така інформація є необхідною для належного визначення територіальної підсудності справи, а її відсутність унеможливлює подальший процесуальний рух заяви.

Вищевказані недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження у цій справі та призначити її до судового розгляду.

Положеннями ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За вказаних обставин, заяву необхідно залишити без руху із наданням заявнику строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статтями 175,177,185,260,293, 294, 296, 297 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , за участі заінтересованих осіб: Органу опіки та піклування Франківської районної адміністрації Львівської міської ради, ОСОБА_2 про визнання особи недієздатною та встановлення опіки залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. 175 і 177 цього кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Баран О.І.