Справа № 523/4780/21
Провадження №2/523/1323/25

УХВАЛА

"07" квітня 2025 р. м. Одеса

Суворовський районний суд міста Одеси

у складі: головуючої судді Кремер І.О.,

з участю секретаря судового засідання Павлова О.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань № 24 в м. Одеса цивільну справу № 523/4780/21 за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування нежитловим приміщенням, усунення перешкод у користуванні майном та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про застосування Мирової угоди від 20.04.2010 року, визнання права власності та стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування нежитловим приміщенням, усунення перешкод у користуванні майном.

Ухвалою судді Суворовського районного суду м. Одеси (суддя Сувертак І.В.) про прийняття цивільної справи до свого провадження та відкриття провадження по справі від 13.04.2021 було постановлено проводити розгляд справи у в порядку загального позовного провадження.

Однак, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.12.2023 проведено повторний автоматизований перерозподіл справи № 523/4780/21, у зв`язку із ухвалою про самовідвід головуючої судді Сувертак І.В. та визначено головуючого суддю Суворовського районного суду м. Одеси Кремер І.О.

Відповідно до ч. 12 ст. 33 ЦПК України у разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті, суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Ухвалою судді Суворовського районного суду м. Одеси про прийняття цивільної справи до свого провадження від 18.12.2023 було постановлено проводити розгляд справи у в порядку загального позовного провадження.

В рамках розгляду даної справи ОСОБА_2 звернулася із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про застосування Мирової угоди від 20.04.2010 року, визнання права власності та стягнення моральної шкоди.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 06.02.2024 року було постановлено прийняти зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про застосування Мирової угоди від 20.04.2010 року, визнання права власності та стягнення моральної шкоди до спільного розгляду із первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування нежитловим приміщенням, усунення перешкод у користуванні майном, об`єднавши позовні вимоги за зустрічним позовом в одне провадження із первісним позовом..

Позивач за первісним позовом (відповідач за зустрічним позовом) ОСОБА_1 у підготовче засідання повторно не з`явився, будучи належним чином сповіщеним про час та місце слухання справи, із будь якими заявами чи клопотаннями до суду не звертався, заяву про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Відповідачка за первісним позовом (позивачка за зустрічним позовом) ОСОБА_2 у підготовче засідання не з`явилася. Однак, подала до суду заяву, в якій просила її зустрічний позов до ОСОБА_1 про застосування Мирової угоди від 20.04.2010 року, визнання права власності та стягнення моральної шкоди залишити без розгляду. Окрім того, у поданому клопотання просила суд залишити без розгляд первісний позов ОСОБА_1 у зв`язку із повторною неявкою позивача в судове засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до приписів п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

В той же час, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В рамках розгляду даної справи представниками позивача за первісним позовом (відповідач за зустрічним позовом) ОСОБА_1 були адвокати Горбачова Н.В. та Сакали М.І.

Проте, 18.10.2024 від адвоката Горбачової Н.В., а 23.01.2024 від адвоката Сакали М.І. до суду надійшли заяви, у яких останні довели до відома суду про те, що угоди, укладені між адвокатами та гр. ОСОБА_1 про надання правової угоди припинені з 18.10.2024.

Суд констатує, що ОСОБА_1 в рамках розгляду даної справи не забезпечував більше представлення своїх інтересів жодним адвокатом.

У підготовчі засідання, призначені судом до слухання на 11.12.2024, 26.02.2025 та 07.04.2025 позивач за первісним позовом ОСОБА_1 не з`явився, причини неявки суду невідомі, із будь якими заявами чи клопотаннями до суду позивач не звертався. Про час та місце розгляду справи належним чином направлялись повідомлення за місцем реєстрації позивача ( АДРЕСА_1 ), однак, згідно поштових повідомлень (наявне у матеріалах справи), адресат за місцем своєї реєстрації відсутній, що вказує на вручення судової повістки належним чином (п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України).

В силу приписів ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі "Гінчо проти Португалії" передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Також у рішеннях Європейського суду з прав людини неодноразово підкреслювалось, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом ("Кресс проти Франції", п. 72; "Ф.С.Б. проти Італії", рішення від 28.08.1991, п. 33; "Т. проти Італії", рішення від 12.10.1992, п. 26; "Кайя проти Австрії", п. 28 від 08.06.2006; "Надточий проти України", рішення від 15.05.2008, п. 26).

Конституційний Суд України у рішенні від 13.12.2011 по справі №17-рп/2011 визначив, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01.04.2008, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26.04.2007).

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладені вище обставини, враховуючи те, що суду не надано жодного доказу в підтвердження поважності повторної неявки сторони позивача за первісним позовом ОСОБА_1 в підготовче засідання для розгляду цивільної справи за ініційованим ним позовом, суд приходить до переконання, що первісний позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

Окрім того, суд зазначає, що позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_2 подала до суду заяву, в якій просила її зустрічний позов до ОСОБА_1 про застосування Мирової угоди від 20.04.2010 року, визнання права власності та стягнення моральної шкоди залишити без розгляду.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Згідно приписів п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи той факт, що позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_2 подала до суду заяву про залишення даного позову без розгляду, суд приходить до переконання, що зустрічний позову ОСОБА_2 підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 200, 257, 260, 354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Первісну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування нежитловим приміщенням, усунення перешкод у користуванні майном залишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про застосування Мирової угоди від 20.04.2010 року, визнання права власності та стягнення моральної шкоди залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачам за первісним та зустрічним позовами, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 11 квітня 2025 року.

Суддя Суворовського

районного суду м. Одеси: І.О. Кремер