Постанова

Іменем України

08 квітня 2025 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/6207/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мазурик О. Ф. (суддя-доповідач),

суддів: Желепи О. В., Стрижеуса А. М.,

за участю секретаря Марченка М. С.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АСАП»

на заочне рішення Броварського міськрайонного суду Київської області

в складі судді Радзівіл А. Г.

від 11 листопада 2024 року

по справі №361/6644/22 Броварського міськрайонного суду Київської області

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АСАП»

до ОСОБА_1

третя особа - Броварський відділ державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції

про звільнення нерухомого майна з під арешту,

У С Т А Н О В И В:

1. Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2022 року позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АСАП» (далі - ТОВ «ФК «АСАП», Товариство) звернувся до Броварського міськрайонного суду Київської області з позовом про звільнення нерухомого майна з під арешту.

Позов мотивовано тим, що до ТОВ «ФК «Київ Фінанс» перейшло право вимоги за кредитним договором та договором іпотеки, укладеними між ОСОБА_1 та первісним кредитором - АКБСР «Укрсоцбанк» 25.05.2007. Предметом іпотечного договору є земельна ділянка площею 0,1793 га, кадастровий номер - :01:069:0042 за адресою: АДРЕСА_1 .

01.12.2022 ТОВ «ФК «Київ Фінанс» отримало відмову від нотаріального посвідчення договору купівлі продажу іпотечного майна, у зав`язку із накладенням арешту у рамках виконавчого провадження НОМЕР_1 від 07.10.2019 відкритого за заявою ПАТ «Укрсоцбанк», яке було завершено 19.05.2020 поверненням виконавчого документа стягувачу.

Посилаючись на те, що ТОВ «ФК «АСАП» є правонаступником ТОВ «ФК «Київ Фінанс» та є іпотекодержателем майна, а виконавче провадження завершене, що, на думку позивача, позбавляє його можливості провести заміну стягувача у виконавчому проваджені, просив звільнити з під арешту земельну ділянку площею 0,1793 га, кадастровий номер - :01:069:0042 за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки накладений в рамках виконавчого провадження арешт, як вважав позивач, порушує його права.

2. Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Заочним рішенням Броварського міськрайонного суду м. Києва від 11листопада 2024 року відмовлено у задоволенні позову.

Судове рішення мотивовано тим, що позивач є іпотекодержателем майна із якого просить зняти арешт, накладений у межах виконавчого провадження за заявою первісного кредитора.

3. Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ТОВ «ФК «АСАП» подало апеляційну скаргу, посилаючись на те, що рішення суду є незаконним та необґрунтованим, ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, без повного з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, у зв`язку із чим просило скасувати заочне рішення Броварського міськрайонного суду м. Києва від 11.11.2024 та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

4. Аргументи учасників справи

4.1. Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що наявність на іпотечному майні арешту унеможливлює вчинення нотаріусом будь яких реєстраційних дій щодо цього майна, чим порушується право ТОВ «ФК «АСАП», як іпотекодержателя в разі невиконання боржником забезпеченого зобов`язання.

Зазначив, що суд не врахував, що іпотека була зареєстрована 25.05.2007, а арешт на предмет іпотеки було накладено у межах виконавчого провадження 07.10.2019, тобто після обтяження нерухомого майна.

5. Рух справи в суді апеляційної інстанції

Ухвалою Київського апеляційного суду від 31 грудня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху та цього ж дня витребувано матеріали справи у суду першої інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09 січня 2025 року відкрито провадження у справі.

14 січня 2025 року справа надійшла до Київського апеляційного суду.

6. Позиція сторін та учасників справи у судовому засіданні.

Представник ТОВ «ФК «АСАП» - Бут О. В., в судовому засіданні надав пояснення, тотожні зазначеним у апеляційній скарзі, просив задовольнити її з підстав, викладених у ній, а заочне рішення суду скасувати та задовольнити позов.

Відповідач ОСОБА_1 належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився.

Третя особа - Броварський відділ державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції - явку свого представника до суду апеляційної інстанції не забезпечила, про час, дату та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача та третьої особи.

7. Позиція Київського апеляційного суду

Колегія суддів вислухала доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, дослідила матеріали справи, перевірила законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, що заявлялися у суді першої інстанції, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

8. Фактичні обставини справи

Судом встановлено, що 25.05.2007 АКБСР «Укрсоцбанк», правонаступником якого був АТ «Альфа-Банк», та ОСОБА_1 укладено договір кредиту №410/64/07-ПІ, відповідно до умов якого банк надав позичальнику у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання грошові кошти в сумі 38 250,00 доларів США, зі сплатою 13% річних за користування кредитом щомісячно та порядком погашення суми кредиту згідно наведеного кредитним договором графіку з кінцевим терміном погашення заборгованості по кредиту до 24.05.2014.

У забезпечення виконання зобов`язань за вказаним кредитним договором між банком та ОСОБА_1 було укладено Іпотечний договір № 07/1-64, посвідчений 25.05.2007 Єлістратовою С. В., приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу, зареєстрований в реєстрі за №3027, відповідно до умов якого Іпотекодавець передає в іпотеку Іпотекодержателю нерухоме майно, а саме: земельну ділянку площею 0,1793 га, кадастровий номер - :01:069:0042, цільове призначення - ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

10.10.2019 було відкрито виконавче провадження №5157104 за зверненням ПАТ «Укрсоцбанк» із заявою про прийняття до виконання виконавчого напису, вчиненого 14 травня 2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В. А. за реєстровим №8840, щодо звернення стягнення за Іпотечним договором №07/1-64 від 25 травня 2007 року на земельну ділянку площею 0,1793 га з кадастровим номером :01:069:0042 у рахунок погашення заборгованості в сумі 69 031,81 дол. США.

На підставі постанови заступника начальника Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 19.05.2020 у виконавчому провадженні НОМЕР_1 виконавчий документ повернуто стягувачу на підставі згідно п. 2 ч. 1 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження».

Надалі, між АТ «Альфа-Банк» та ТОВ «ФК «Київ Фінанс» 29 листопада 2021 року було укладено договір про відступлення права вимоги за договором кредиту №410/64/07-ПІ від 25 травня 2007 року, а також договір передачі прав за іпотечним договором №07/1-64.

01 грудня 2022 року ТОВ «ФК «Київ Фінанс» звернулося до Сахової М. А., приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, із заявою у якій, з метою врегулювання заборгованості за кредитним договором, просив посвідчити договір купівлі-продажу нерухомого майна, що є предметом іпотеки на підставі ст. 38 Закону України «Про іпотеку» та відповідного застереження, визначеного пунктом 4.5.4. договору іпотеки, згідно якого Іпотекодержатель за своїм вибором звертає стягнення на предмет іпотеки в один із способів визначених цим договором, в тому числі шляхом продажу предмета іпотеки Іпотекодержателем від свого імені будь-якій особі-покупцеві на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому ст. 38 Закону України «Про іпотеку».

01.12.2022, у відповідь на заяву, ТОВ «ФК «Київ Фінанс» отримало від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії за №57/01-16 у зв`язку з тим, що під час перевірки відсутності заборони відчуження або арешту майна,шляхом безпосереднього доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно було виявлено, що на вищевказаній земельній ділянці наявний арешт нерухомого майна (номер запису про обтяження - 33560241 (спеціальний розділ), обтяжувач Броварський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області (підстава нанесення: постанова про арешт майна боржника НОМЕР_1 від 07.10.2019 року), що відповідно до п. 8-1 ст. 49 Закону України «Про нотаріат» є підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії.

08 вересня 2023 року між ТОВ «ФК «Київ Фінанс» та ТОВ «ФК «АСАП» було укладено договір про відступлення права вимоги за договором кредиту №410/64/07-ПІ та за Іпотечним договором, посвідченого 08 вересня 2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Задорожним О. С. за реєстровим №1274.

Таким чином, на час розгляду справи ТОВ «ФК «АСАП» є Іпотекодержателем нерухомого майна - земельної ділянки, на яку накладено арешт, про що вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 315803766 від 22 листопада 2022 року.

9. Мотиви, якими керується Київський апеляційний суд та застосовані норми права

Відповідно п. 1,2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про виконавче провадження» підлягають примусовому виконанню рішення на підставі таких виконавчих документів: 1)виконавчих листів та наказів, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень, рішень третейського суду, рішень міжнародного комерційного арбітражу, рішень іноземних судів та на інших підставах, визначених законом або міжнародним договором України; 2) ухвал, постанов судів у цивільних, господарських, адміністративних справах, справах про адміністративні правопорушення, кримінальних провадженнях у випадках, передбачених законом.

Згідно до положень ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Як передбачено ч. 1 ст. 512, ст. 514 ЦК України кредитор у зобов`язанні (крім випадків, передбачених ст. 515 ЦК України) може бути замінений іншою особою внаслідок, зокрема передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі та на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно ст. 10 ЗУ «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень є: 1) звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами; 2) звернення стягнення на заробітну плату,пенсію,стипендію та інший дохід боржника; 3) вилучення в боржника і передача стягувачу предметів, зазначених у рішенні; 4) заборона боржнику розпоряджатися та/або користуватися майном, яке належить йому на праві власності, у тому числі коштами, або встановлення боржнику обов`язку користуватися таким майном на умовах, визначених виконавцем; 5) інші заходи примусового характеру, передбачені цим Законом.

Відповідно ч. 1,2,3 ст. 56 ЗУ «Про виконавче провадження арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.

Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору,витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів,що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності- суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів,якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону; 10) отримання виконавцем від Державного концерну «Укроборонпром», акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну «Укроборонпром», державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну «Укроборонпром» або на момент припинення Державного концерну «Укроборонпром» було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України «Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності», звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому статтею Закону України «Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності».

У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Іпотека, за визначенням, наведеним у статті 1 Закону України «Про іпотеку», - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з частинами шостою та сьомою статті 3 вказаного Закону:

- у разі порушення боржником основного зобов`язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки;

- пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації.

Зі змісту наведених приписів Закону України «Про іпотеку» випливає, що в разі коли належним чином зареєстрована іпотека виникла раніше за накладення арешту для задоволення вимог стягувачів, відмінних від іпотекодержателя, суд має звільнити з-під арешту іпотечне майно. При цьому відсутні підстави для відмови у звільненні з-під арешту зазначеного майна у зв`язку з відсутністю реального порушення боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання на момент пред`явлення відповідної вимоги; факт порушення основного зобов`язання, яке забезпечене іпотекою, виступає лише умовою реалізації гарантованих іпотекою прав іпотекодержателя і не пов`язується з його існуванням, а, отже, й порушенням шляхом арешту та заборони відчуження предмета іпотеки.

Місцевий суд вірно врахував, що позивач ТОВ «ФК «АСАП», внаслідок укладених вище договорів із ТОВ «ФК «Київ Фінанс», а саме договору про відступлення права вимоги за договором кредиту №410/64/07-ПІ та договору про відступлення права вимоги за Іпотечним договором, посвідченого 08 вересня 2023 року, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Задорожним О.С. за реєстровим № 1274 є іпотекодержателем майна із якого просить зняти арешт, а тому відсутні підстави для задоволення позову.

Інші, наведені в апеляційній скарзі аргументи не спростовують висновків суду першої інстанції та не дають підстав вважати, що суд порушив норми матеріального та процесуального права, про що зазначає у апеляційній скарзі заявник, по своїй суті зводяться до власного тлумачення норм права та необхідності переоцінки доказів.

10. Висновки Київського апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглядаючи спір суд першої інстанції повно та всебічно дослідив обставини спору, дав належну оцінку зібраним по справі доказам, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює і у відповідності з вимогами закону прийшов до правильного висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, про що ухвалив відповідне рішення. Рішення суду ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За вказаних обставин, колегія суддів приходить до висновку про залишення рішення суду без змін, а скарги без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 374, 375, 383, 384, 389 ЦПК України

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АСАП» - залишити без задоволення.

Заочне рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 листопада 2024 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Повний текст постанови складено 09 квітня 2025 року.

Головуючий О. Ф. Мазурик

Судді О. В. Желепа

А. М. Стрижеус