УХВАЛА

02 квітня 2025 року

м. Київ

справа № 643/10756/16-ц

провадження № 61-2463 ск 25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Пророка В. В. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петрова Є. В., розглянувши касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Полтавського апеляційного суду від 27 січня 2025 року у справі за позовом керівника Харківської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , про визнання спадщини відумерлою, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

1. У вересні 2016 року керівник Харківської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернувся до суду із указаним позовом в якому просив визнати спадщину, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та складається з квартири АДРЕСА_1 , відумерлою, визнати право власності на вказану квартиру, загальною площею 47,1 кв. м., житловою площею 28,6 кв. м., за територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради, витребувати квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 47,1 кв. м., житловою площею 28,6 кв. м., від добросовісного набувача ОСОБА_1 на користь територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради.

2. Октябрський районний суд м. Полтави рішенням від 13 грудня 2023 року позов задовольнив. Визнав спадщину яка відкрилася, ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та складається із квартири АДРЕСА_1 відумерлою. Визнав право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 47,1 кв. м, житловою площею 28,6 кв. м, за територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради. Витребував квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 47,1 кв. м, житловою площею 28,6 кв. м від добросовісного набувача ОСОБА_1 на користь територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради. Вирішив питання судових витрат.

3. Полтавський апеляційний суд постановою від 27 січня 2025 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 задовольнив. Скасував рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 13 грудня 2023 року і ухвалив нове рішення, яким у задоволенні позову відмовив. Вирішив питання судових витрат.

4. В лютому 2025 року до Верховного Суду, через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд», надійшла касаційна скарга заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Полтавського апеляційного суду від 27 січня 2025 року, в якій заявник просить скасувати оскаржуване судове рішення та залишити в силі рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 13 грудня 2023 року.

5. Верховний Суд ухвалою від 13 березня 2025 року касаційну скаргу залишив без руху та надав строк для усунення недоліків, а саме для надання суду оригіналу квитанції (платіжного доручення), що підтверджує сплату судового збору за подання касаційної скарги.

6. На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 13 березня 2025 року заявником надіслано до Верховного Суду відповідну платіжну інструкцію про сплату судового збору.

7. Касаційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає касаційному оскарженню в силу вимог частини третьої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), тобто на судове рішення у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, однак Верховний Суд, надавши оцінку доводам заявника, викладеним у касаційній скарзі, дійшов висновку про те, що оскаржуване судове рішення підлягає касаційному оскарженню, оскільки касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

8. Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

9. Частиною першою статті 394 ЦПК України встановлено, що, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

10. Також частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

11. Як на підстави касаційного оскарження заявник посилається на пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

12. Доводи касаційної скарги містять підстави для відкриття касаційного провадження, передбачені пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

13. Касаційна скарга подана у встановлений законом строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

14. Хоча касаційна скарга подана у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, Верховний Суд прийшов до висновку про наявність винятку для відкриття касаційного провадження з урахуванням підпункту а) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України - касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

15. З урахуванням наведеного касаційне провадження в цій справі необхідно відкрити.

16. Також в касаційній скарзі міститься клопотання про розгляд Верховним Судом цієї справи у судовому засіданні за участю сторін.

17. Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

18. Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

19. Тобто, розгляд цивільної справи у суді касаційної інстанції у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи є загальним правилом, визначеним ЦПК України. І лише у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень.

20. Крім цього, Верховний Суд є судом права, а не факту і діючи у межах повноважень та порядку, визначених частиною першою статті 400 ЦПК України, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, які можуть додатково пояснити учасники справи, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

21. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6 Конвенції, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь?якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany» (заява № 8273/78)).

22. Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема і в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі «Axen v. Germany»).

23. Крім того, ЄСПЛ в своєму рішенні від 25 квітня 2002 року у справі «Varela Assalino contre le Portugal» (заява № 64336/01) визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права, а саме тлумачення норм Цивільного кодексу.

24. ЄСПЛ вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

25. На думку ЄСПЛ у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв є доцільнішим ніж усні слухання і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

26. Верховний Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

27. З огляду на вказане у задоволенні клопотання заявника про розгляд справи № 643/10756/16-ц за участі сторін слід відмовити.

Керуючись статтями 7, 389, 390, 392, 394, 395, 400, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

1. Відкрити касаційне провадження у справі за позовом керівника Харківської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , про визнання спадщини відумерлою, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння, за касаційною скаргою заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Полтавського апеляційного суду від 27 січня 2025 року.

2. Витребувати зі Октябрського районного суду м. Полтави матеріали цивільної справи № 643/10756/16-ц.

3. У задоволенні клопотання заступника керівника Харківської обласної прокуратури про розгляд справи у судовому засіданні із викликом сторін відмовити.

4. Надіслати цю ухвалу особі, яка подала касаційну скаргу, та учасникам справи, яким роз`яснити право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

5. До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді /підпис/ В. В. Пророк

/підпис/ І. В. Литвиненко

/підпис/ Є. В. Петров