Провадження № 2/761/2060/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді: Аббасової Н.В.,

при секретарі: Сухині А.С.

за участі:

представника позивачки: ОСОБА_1 ,

представника відповідача: ОСОБА_2 ,

представника третьої особи: Шутого Д.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про закриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коляда Оксана Петрівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в :

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 04.04.2024 відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 , що діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коляда Оксана Петрівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 23.05.2024 року витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коляди О.П. матеріали спадкової справи № 8/2022, заведеної 30 квітня 2022 року щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 28.11.2024 року витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коляди Оксани Петрівни (місцезнаходження: м.Київ, площа Оболонська, 3, оф.6), належним чином завірені копії усіх матеріалів спадкової справи № 8/2022, заведеної 30 квітня 2022 року щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 станом на час розгляду справи.

Ухвалою від 27.01.2025 визнано обов`язковою явку в судове засідання позивача ОСОБА_3 для дачі особистих пояснень у справі за позовом ОСОБА_5 , що діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коляда О.П., про визнання права власності в порядку спадкування за законом, у зв`язку із досягненням ОСОБА_3 повноліття. У разі неможливості явки ОСОБА_3 в судове засідання, зобов`язати останню надати письмові пояснення щодо позовної заяви.

Ухвалою суду від 27.01.2025 відмовлено у прийнятті заяви позивача ОСОБА_5 про уточнення позовних вимог.

26.02.2025 на адресу суду надійшли письмові пояснення ОСОБА_3 , згідно яких остання підтримує поданий в її інтересах позов та просить прийняти заяву про збільшення позовних вимог.

Ухвалою суду від 02.04.2025 відмовлено у прийнятті заяви позивача ОСОБА_3 про збільшення позовних вимог.

У підготовчому засіданні на обговорення поставлено питання щодо розгляду клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про закриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коляда О.П., про визнання права власності в порядку спадкування за законом, яке заявлено представником у відзиві на позовну заяву.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про закриття провадження мотивовано тим, що на дату звернення до суду з зазначеними позовом вже були відсутні всі підстави для відмови нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 квартири АДРЕСА_1 та 1/2 квартири АДРЕСА_2 та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом.

13 лютого 2024 року ОСОБА_4 отримав свідоцтво про право на спадщину за законом від 13.02.2024 р., що зареєстровано в реєстрі за №112, видане приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Колядою О.П., в якому зазначено, що спадкоємцями ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є:

- Син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- Дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та зазначено, що свідоцтво про право на спадщину на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 видано ОСОБА_4 . Свідоцтво про право на спадщину на 1/2 частку квартири ще не видано.

Також, 13 лютого 2024 року ОСОБА_4 отримав свідоцтво про право на спадщину за законом від 13.02.2024 р., що зареєстровано в реєстрі за №114, видане приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Колядою О.П., в якому зазначено, що спадкоємцями ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є:

- Син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- Дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та зазначено, що свідоцтво про право на спадщину на 1/2 частку квартири АДРЕСА_2 видано ОСОБА_4 . Свідоцтво про право на спадщину на 1/2 частку квартири ще не видано.

З урахуванням вказаного, представник відповідача вважає, що у вказаній справі відсутній предмет спору, що є підставою закриття провадження у справі.

Представник позивачки ОСОБА_1 у підготовчому засіданні заперечував щодо задоволення вказаного клопотання, наголосив що позивачка позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину, оскільки відповідач та третя особа чинять перешкоди у реалізації її прав, спір існує і його вирішення можливо в судовому порядку.

Представник відповідача заявлене клопотання підтримав, зазначивши що спадкові права позивачки ніким не оспорюються та жодним чином не порушені, а тому провадження у вказаній справі слід закрити у зв`язку із відсутністю предмету спору.

Представник третьої особи при вирішенні питання про закриття провадження у справі покладався на розсуд суду.

Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для закриття провадження у справі виходячи з наступного.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України).

Кожна особа, а у випадках, встановлених законом, органи та особи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси, мають право в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів; або прав, свобод та інтересів інших осіб, інтереси яких вони захищають, державних чи суспільних інтересів.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного процесу сторони у справі на власний розсуд розпоряджаються наданими їм законом правами щодо предмета спору (частина 3 статті 13 ЦПК України), а суд на засадах змагальності сторін, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, може лише сприяти учасникам судового процесу в реалізації таких прав, ураховуючи при цьому засади (принципи) верховенства права, рівності учасників процесу перед законом та судом.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. mutatis mutandis п.33 рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», п.53 рішення ЄСПЛ від 08квітня 2010 року у справі «Меньшакова проти України»).

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Цивільним процесуальним законом чітко розмежовано підготовче провадження із проведенням підготовчого засідання, його особливості, строки проведення (Глава 3 Розділу III «Позовне провадження») та розгляд справи по суті із проведенням судового засідання (Глава 3 вказаного розділу).

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадiя судового прoцесу, в якій з`ясовується предмет спoру, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Підстави для закриття провадження у справі визначені у статті 255 ЦПК України.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що позивачка ОСОБА_5 звернулась до суду з позовом в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коляда Оксана Петрівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Так, звертаючись до суду з позовом, позивачка просила визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/2 частки квартири АДРЕСА_2 , а також 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 .

Позивачка двічі зверталась до суду з уточненими позовними вимогами, у прийнятті яких було відмовлено, оскільки за своїм змістом у заявах викладено вимоги, які за своєю суттю змінюють в цілому підстави та предмет первісного позову, при цьому заявлені нові додаткові позовні вимоги з інших підстав, що є недопустимим відповідно вимог статті 49 ЦПК України.

26.02.2025 на адресу суду надійшли письмові пояснення ОСОБА_3 , яка в ході розгляду справи набула повної цивільної дієздатності, згідно яких остання підтримує поданий в її інтересах позов.

Таким чином предметом даного позову є визнання за ОСОБА_3 права власності на спадкове майно, а саме на 1/2 частки квартири АДРЕСА_2 , а також 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 1297 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно до нотаріуса, який відповідно до вимог статті 68 Закону України «Про нотаріат» при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 22 вересня 2021 року справа № 227/3750/19 визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку.

Частиною 1 ст. 392 Цивільного кодексу України право власності на майно може бути визнано судом у випадку, коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право.

Разом з цим, як вбачається з матеріалів справи, та встановлено судом в ході підготовчого провадження, зокрема з матеріалів спадкової справи, позивачка ОСОБА_3 є спадкоємицею померлого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також її право на спадщину не оспорюється відповідачем.

Так, підстави для закриття провадження у справі визначені у статті 255 Цивільного процесуального кодексу України.

Зокрема, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після відкриття провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.06.2019р. у справі №13/51-04, прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплати суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань. Закриття провадження у справі можливе також у разі, коли предмет спору існував на момент виникнення останнього та припинив існування в процесі розгляду справи. Якщо ж він був відсутній і до відкриття провадження у справі, то зазначена обставина зумовлює відмову в позові, а не закриття провадження у справі.

Згідно з висновком, викладеним Верховним Судом у постанові від 20.09.2021 р. в справі № 638/3792/20, суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення за умови, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши заяву представника відповідача ОСОБА_2 про закриття провадження у справі, суд прийшов до висновку, що провадження по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коляда О.П., про визнання права власності в порядку спадкування за законом, підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Керуючись ст.ст. 206, 255, 256, 352, 353, 354 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про закриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коляда Оксана Петрівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, - задовольнити.

Закрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коляда Оксана Петрівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя: Н.В. Аббасова