Справа № 211/935/25
Провадження № 2/211/1096/25
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

10 квітня 2025 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Сарат Н.О.

при секретарі Зоріній С.М.

у відсутність сторін, розглянувши у судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради, третя особа ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

встановив:

Позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом про визнання права власності в порядку спадкування за законом, просила суд визнати за нею ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 30,8 кв.м., житловою площею 17,1кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позовних вимог послалася на те, що згідно до Договору купівлі-продажу від 18.12.2015 року. посвідченого приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Коваленко І.М., матір позивача ОСОБА_3 , набула у власність квартиру АДРЕСА_1 . Квартира загальною площею 30,8 кв.м., житловою площею 17,1 кв.м..

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла матір позивачки ОСОБА_3 . За життя вона заповіт не складала.

Оскільки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , за життя заповіт не складала, то спадщина приймається за законом.

ОСОБА_1 , у відповідності до ст. 1261 ЦК України, є спадкоємцем першої черги за законом, як донька спадкодавця. Інші спадкоємці першої черги відсутні.

Те, що ОСОБА_1 , є донькою спадкодавця, підтверджується повторним свідоцтвом народження НОМЕР_1 від 07.02.2024 року. В якому зазначено, що її матір`ю є ОСОБА_3 , а батьком ОСОБА_2 . Факт зміни прізвища позивача з ОСОБА_4 на ОСОБА_1 підтверджується свідоцтвом про шлюб НОМЕР_2 видане 15.05.2009 року Центрально-Міським РАЦС м. Кривого Рогу, актовий запис №190.

ОСОБА_2 , не є спадкоємцем першої черги за законом, оскільки батьки розлучилися в 1991 році, зазначені відомості та докази є в матеріалах спадкової справи.

ОСОБА_1 прийняла спадщину, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка помела ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки подала заяву про прийняття спадщини у встановлений ст. 1270 ЦК України, 6-ти місячний строку.

Після смерті ОСОБА_3 , яка помела ІНФОРМАЦІЯ_2 , приватним нотаріусом криворізького районного нотаріального округу Коваленко І.М, була відкрита спадкова справа №59/2024.

ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса про видачу їй свідоцтва на спадщину за законом, однак нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, мотивуючи тим, що відсутній факт її родинних стосунків зі спадкодавцем .

В своєму листі нотаріус зазначає, що:

В свідоцтві про смерть спадкодавця зазначена, як ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 РНОКПП № НОМЕР_3 ;

Про шлюб померлої, актовий запис №491 від 11.07.1987 року, прізвище дружини зазначене ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП № НОМЕР_3 .

Про розірвання шлюбу померлої, актовий запис 299 від 19.09.1991 року, прізвище дружини зазначене ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП № НОМЕР_3 .

Про народження ОСОБА_4 , відомості про матір ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 РНОКПП № НОМЕР_3 , до якого внесені виправлення 07.02.2024 року на підставі приведення інформації у відповідності до паперового носія, згідно яких відомості про дитину виправлено з ОСОБА_5 на ОСОБА_4 , також виправлено прізвище матері з ОСОБА_6 на ОСОБА_7 .

Про шлюб, актовий запис №190, наречена ОСОБА_4 . Прізвище після шлюбу ОСОБА_8 .

Нотаріус в листі зазначив, що для видачі свідоцтва про право на спадщину не встановлений факт родинних стосунків, між позивачкою та мамою (спадкодавцем) рекомендував звернутися до відділу РАЦС що до уточненні прізвища про її народження, а саме дитини та матері. В цьому листі нотаріус рекомендує звернутися до РАЦС та до суду.

В позасудовому порядку позивач звернулася до РАСЦ, який листом відмовив уточнити прізвища про народження позивачки, а саме дитини та матері.

Таким чином із за помилок в актових записах прізвищ батьків позивача а відповідно і її прізвищі « ОСОБА_6 » та « ОСОБА_7 » нотаріус не має можливості видати свідоцтво про право на спадщину за законом.

За таких підстав позивачка вимушена звернутися до суду з відповідним позовом.

Позивач ОСОБА_1 , є донькою померлої ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , підтверджується як документами про шлюб, про народження, про смерть, так і в залі судового засідання підтвердять свідки. Слід зазначити що в документах які видав РАЦС та в витягах з реєстрів матір позивача зазначена як ОСОБА_6 так і як ОСОБА_7 , однак у всіх документах вірно зазначена її дата народження ІНФОРМАЦІЯ_4 та РНОКПП № НОМЕР_3 що її ідентифікує як одну й туж саму особу.

Ухвалою суду від 03.02.2025 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі та витребувано докази.

Ухвалою суду від 11.03.2025 року закрито підготовче судове засідання та справа призначена до розгляду.

У судове засідання сторони не з`явилися.

Представник позивача адвокат Примаков К.О. до суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність та у відсутність позивача, на позовних вимогах наполягає.

Представник Довгинцівської районної в місті ради Н.В. Таборовець до суду надала заяву про розгляд справи без участі їхнього представника. Заперечень щодо вимог позивача про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом не мають, за відсутності інших спадкоємців.

Третя особа ОСОБА_2 надав заяву про розгляд справи за його відсутності, просив задовольнити позов, вказав, що позивачка ОСОБА_1 є його донькою народженою в шлюбі з колишньою дружиною померлою ОСОБА_3 , яка є її матір`ю.

Суд, враховуючи вимоги частини першоїстатті 223 ЦПК України, вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи на підставі наявних у справі доказів, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

Як встановлено судом, згідно до Договору купівлі-продажу від 18.12.2015 року. посвідченого приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Коваленко І.М., матір позивача ОСОБА_3 , набула у власність квартиру АДРЕСА_1 . Квартира загальною площею 30,8 кв.м., житловою площею 17,1 кв.м..

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла матір позивачки ОСОБА_3 . За життя вона заповіт не складала.

У відповідності до ч.1 та 2 ст. 1223 ЦК України,

1. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

2. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Оскільки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , за життя заповіт не складала, то спадщина приймається за законом.

Згідно до ч.1 та 2 ст. 1258 ЦК України,

1. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

2. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У відповідності до ч.1 ст.1261 ЦК України, У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

ОСОБА_1 , у відповідності до ст. 1261 ЦК України, є спадкоємцем першої черги за законом, як донька спадкодавця. Інші спадкоємці першої черги відсутні.

Те, що ОСОБА_1 , є донькою спадкодавця, підтверджується повторним свідоцтвом народження НОМЕР_1 від 07.02.2024 року. В якому зазначено, що її матір`ю є ОСОБА_3 , а батьком ОСОБА_2 . Факт зміни прізвища позивача з ОСОБА_4 на ОСОБА_1 підтверджується свідоцтвом про шлюб НОМЕР_2 видане 15.05.2009 року Центрально-Міським РАЦС м. Кривого Рогу, актовий запис №190.

ОСОБА_2 , не є спадкоємцем першої черги за законом, оскільки батьки розлучилися в 1991 році, зазначені відомості та докази є в матеріалах спадкової справи, копію якої прошу суд витребувати.

У відповідності до ч.1 та 3 ст. 1268. Прийняття спадщини

1. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

3. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

ОСОБА_1 прийняла спадщину, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка помела ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки подала заяву про прийняття спадщини у встановлений ст. 1270 ЦК України, 6-ти місячний строку.

Після смерті ОСОБА_3 , яка помела ІНФОРМАЦІЯ_2 , приватним нотаріусом криворізького районного нотаріального округу Коваленко І.М, була відкрита спадкова справа №59/2024.

У відповідності до ч.1 ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса про видачу їй свідоцтва на спадщину за законом, однак нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, мотивуючи тим, що відсутній факт її родинних стосунків зі спадкодавцем (копію листа надаю).

В своєму листі нотаріус зазначає, що:

В свідоцтві про смерть спадкодавця зазначена, як ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 РНОКПП № НОМЕР_3 ;

Про шлюб померлої, актовий запис №491 від 11.07.1987 року, прізвище дружини зазначене ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП № НОМЕР_3 .

Про розірвання шлюбу померлої, актовий запис 299 від 19.09.1991 року, прізвище дружини зазначене ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП № НОМЕР_3 .

Про народження ОСОБА_4 , відомості про матір ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 РНОКПП № НОМЕР_3 , до якого внесені виправлення 07.02.2024 року на підставі приведення інформації у відповідності до паперового носія, згідно яких відомості про дитину виправлено з ОСОБА_5 на ОСОБА_4 , також виправлено прізвище матері з ОСОБА_6 на ОСОБА_7 .

Про шлюб, актовий запис №190, наречена ОСОБА_4 . Прізвище після шлюбу ОСОБА_8 .

Нотаріус в листі зазначив, що для видачі свідоцтва про право на спадщину не встановлений факт родинних стосунків, між позивачем та мамою (спадкодавцем).

Позивач звернулася до РАСЦ, який листом відмовив уточнити прізвище.

Таким чином із за помилок в актових записах прізвищ батьків позивача а відповідно і її прізвищі « ОСОБА_6 » та « ОСОБА_7 » нотаріус не має можливості видати свідоцтво про право на спадщину за законом.

Отже, позивач ОСОБА_1 , є донькою померлої ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується як документами про шлюб, про народження, про смерть, так і заявою батька . В документах які видав РАЦС та в витягах з реєстрів матір позивача зазначена як ОСОБА_6 так і як ОСОБА_7 , однак у всіх документах вірно зазначена її дата народження ІНФОРМАЦІЯ_4 та РНОКПП № НОМЕР_3 що її ідентифікує як одну й туж саму особу.

Зазначений спір що до встановленні факту родинних відносин вирішується в окремому проваджені.

В позові я не прошу суд визнати факт родинних стосунків, а прошу суд визнати право власності в порядку спадкування відповідно до практики Верховного Суду.

Відповідно до ч.1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно до п. 5 ч.2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами;

Виходячи з вимог ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Також, відповідно положень ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно до ст. 16 ЦК України, особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Згідно правового висновку, викладеного в постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 569/15147/17 (провадження № 61-39308св18) та у справі № 592/7860/17 (провадження № 61-43757св18), за таких обставин, належним способом захисту у такому випадку є звернення спадкоємців про визнання права на спадщину.

Згідно витребуваної судом копії спадкової справи № 59/2024, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , позивач ОСОБА_1 , єдина хто звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, тобто єдина спадкоємиця.

Відповідно до ст. 41 Конституції України, ст. ст. 316, 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні, але у позивача наразі виникли реальні умови, які обмежують його право у реалізації ним своїх прав на належне йому нерухоме майно, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

У статті 1216, 1218, 1220 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків ( спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Статтями 1217, 1223 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за законом або за заповітом. Право на спадкування мають особи, визначені в заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі, зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно, ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права (п. 1 ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (ч. 1 ст. 328 Цивільного кодексу України).

У відповідності до ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ч.З ст. 1296 Цивільного кодексу України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ч.І ст. 392 Цивільного кодексу України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Аналізуючи вищевикладені доводи, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та визнання за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 30,8 кв.м., житловою площею 17,1кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно частини першоїстатті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачем вимога про відшкодування судових витрат не заявлялася, вони покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст.321,1216,1218,1261,1268,1269,1270,1296 ЦК України, ст.ст.10,12,13,81,141,263,265,280 ЦПК України,суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради, третя особа ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 30,8 кв.м., житловою площею 17,1кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 10 квітня 2025 р.

Суддя: Н. О. Сарат