Провадження № 2/641/229/2025 Справа № 641/5356/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2025 року

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Боговського Д.Є.,

за участю секретаря судового засідання Білоконь І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, треті особи ОСОБА_2 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Скорбач Яна Сергіївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилається на те, що вона є спадкоємцем п`ятої черги, у серпні 2023 року дізналась, що спадкоємці попередніх черг не подавали заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_3 . Сама вона пропустила встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви, оскільки між смертю її бабусі та початком повномасштабної військової агресії рф проти України пройшло 2 місяці 8 днів, а між смертю бабусі та вимушеною тимчасовою міграцією 2 місяці 21 день. Позивач вважає, що повномасштабна агресія рф та вимушений виїзд за кордон є поважними причинами для поновлення їй строку для прийняття спадщини. Також позивач вказує, що спадковим майном є квартира АДРЕСА_1 , а оскільки відомості щодо даної квартири в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно відсутні, доказом існування та користування квартирою є платіжні документи про нарахування комунальних платежів.

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 13 вересня 2023 року відкрито провадження у справі, розгляд справи визначено проводити за правилами загального позовного провадження.

Представником відповідача Харківської міської ради Василенком І.Ю. подано відзив на позовні вимоги, з якого вбачається, що у задоволенні позову ОСОБА_1 належить відмовити, оскільки позивачем не наведено жодних поважних причин пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 14 січня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду.

У судове засідання ОСОБА_1 та її представник адвокат Коломійцев А.Ю. не з`явились, причини неявки суду не повідомили, до суду надійшла заява про проведення судового засідання без участі позивача та його представника.

Представник відповідача Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Третя особа - ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, пояснення по суті позовних вимог не подавала.

Третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Скорбач Я.С. у судове засідання не з`явилась, пояснення по суті позовних вимог не подавала.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

З тексту наданої суду копії постанови приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Скорбач Я.С. від 10.08.2023 за № 158/02-31 вбачається, що 10 серпня 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , нотаріусом 10.08.2023 заведено спадкову справу № 19/2023 та того ж дня відмовлено позивачу у видачі на її ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилось після смерті її бабусі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що на час смерті проживала в АДРЕСА_2 , оскільки спадщина не прийнята заявником у встановлений законом спосіб.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивач вказує, що у зв`язку з тим, що 24.02.2022 року розпочалася військова агресія російської федерація вона виїхала за кордон і лише після повернення у серпні 2023 року дізналась, що після смерті бабусі ніхто із спадкоємців не оформлював спадщину, а тому вирішила як спадкоємець п`ятої черги оформити спадкові права після смерті ОСОБА_3 .

Згідно вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Постановою Пленуму ВСУ від 30.05.2008 за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини та має виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, яка передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку в Постанові Верховного Суду Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 та Постанові Верховного суду України від 26.06.2019 по справі № 565/1145/17 визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Не є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини: незнання про смерть спадкодавця; юридична необізнаність спадкоємця про порядок прийняття спадщини, похилий вік; непрацездатність; встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, установлення факту проживання однією сім`єю); невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину; відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини; несприятливі погодні умови; перебування в депресії у зв`язку зі смертю спадкодавця, оскільки глибокі душевні страждання через смерть близької чи знайомої людини відчуває переважна більшість людей.

Верховний Суд неодноразово висловлював позицію, згідно з якою саме лише перебування за межами країни не є поважною причиною пропуску строку для подання спадкоємцем заяви про прийняття спадщини, яка унеможливила чи в інший спосіб перешкодила йому вчасно здійснити таку дію (постанова від 07.12.2023 р. у справі № 548/2415/21, провадження № 61-6134св23.; постанова від 26.06.2024 р. у справі № 155/1316/21, провадження № 61-18141св23.).

Такий підхід сформувався, у зв`язку з правовою можливістю спадкоємця, який перебуває на території іншої держави, прийняти спадщину шляхом звернення до дипломатичної, консульської установи України, які вчиняють нотаріальні дії на підставі Положення про порядок учинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України від 27.12.2004 р. № 142/5/310.

Відповідно до пп. 2.1 п.2 глави 10 розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першої заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

Звертаючись до суду з позовом, позивачем не надано суду документів на підтвердження смерті ОСОБА_3 , родинного зв`язку позивача і спадкодавцем, документів на підтвердження наявності спадкового майна, а також належних та допустимих доказів того, що в неї не було можливості подати заяву про прийняття спадщини засобами поштового зв`язку, оскільки необізнаность про необхідність подання заяви про прийняття спадщини не може розцінюватися судом як поважна причини для пропуску її подачі.

Не є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для подання заяви про прийняття спадщини і юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини.

Такий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 06.02.2018 у справі № 180/1163/16-ц, від 26.02.2020 у справі №286/27/18, від 07.02.2020 у справі №431/1160/18-ц, від 02.09.2020 у справі №761/10023/13-ц.

При цьому, спадкоємець набуває спадщину лише за умови її прийняття в порядку та строки, визначені цивільним законодавством. Тобто особа має здійснити належне їй право на спадкування, що узгоджується з положенням ч. 1 ст. 12 ЦК України. За загальним правилом для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК).

Якщо спадкоємець протягом цього строку не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Установлення строку здійснення права на спадкування зумовлено необхідністю забезпечення стабільності та упорядкованості цивільних правовідносин. У позитивному правовідношенні факт прийняття спадщини у передбачений законом строк установлюється нотаріусом. За відсутності доказів цієї обставини (відсутність поданої заяви про прийняття спадщини, відсутність реєстрації місця проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини) нотаріус виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину.

За певних умов спадкоємцю надається правова можливість прийняти спадщину на підставі рішення суду і після спливу строків, установлених у ст. 1270 ЦК України, однак рішення суду в цьому разі не замінює заяви про прийняття спадщини, яку спадкоємець має подати нотаріусу протягом строку, встановленого судом.

При цьому закон не передбачає повторного звернення спадкоємця до суду з подібним позовом. Якщо спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини у строк, визначений йому судом, позов про надання додаткового строку повторно задоволенню не підлягає, незважаючи на ті обставини, що перешкоджали спадкоємцеві здійснити своє право. Такий підхід зумовлений необхідністю забезпечення прав тих спадкоємців, які вчасно прийняли спадщину, та узгоджується з практикою ВС (постанова від 20.02.2024 р. у справі № 279/3762/23, провадження № 61-15330св23; постанова від 10.08.2022 р. у справі № 182/4322/15-ц, провадження № 61-13997св21. ).

Відповідно до ст. 79-81 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд дійшов висновку, що позивач надала недостатньо доказів того, що нею було пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин.

З цих підстав у задоволенні позову про визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 .

Відповідач Харківська міська рада, , м. Харків, майдан Конституції,7.

Треті особи ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП не відомий, АДРЕСА_3 .

Третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Скорбач Яна Сергіївна, АДРЕСА_4 .

Суддя Д.Є.Боговський