Справа № 577/1587/25
Провадження № 2/577/727/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" квітня 2025 р.

Суддя Конотопського міськрайонного суду Сумської області Потій Н.., ознайомившись із позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитними договорами,

В С Т А Н О В И В:

До Конотопського міськрайонного суду Сумської області надійшла позовна заява ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами, в якій позивач просить стягнути з відповідача на свою користь заборгованість:

- за кредитним договором № 7679393 в розмірі 19286 грн., з яких: 5000 грн.-сума заборгованості за основною сумою боргу; 11506 грн.-сума заборгованості за відсотками; 2780 грн.-сума заборгованості за пенею, штрафами;

- за договором позики №79295337 в розмірі 14374,57 грн., з яких: 4628 грн.-сума заборгованості за основною сумою боргу; 9746,57 грн.-сума заборгованості за пенею.

Під час вирішення питання щодо можливості відкриття провадження в цивільній справі за позовною заявою ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з питань повернення боргів» встановлено, що вона подана до суду без додержання вимог ст.175 та ст.177 ЦПК України.

У постанові Верховного Суду від 05.08.2021 у справі №910/19584/20 зазначено, що підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача.

Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення спору.

Таким чином, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача.

Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 911/414/18, постановах Верховного Суду від 22.04.2019 у справі №914/2191/18, від 02.12.2020 у справі № 908/420/20.

У правій позиції, викладеній у постановах Верховного Суду від 25.07.2019 у справі №916/2733/18, від 20.07.2020 у справі №910/7186/19, від 16.10.2020 у справі №910/7186/19, від 04.03.2021 у справі №903/515/20, зазначено, що кожна кредитна операція є самостійним правовідношенням, що є підставою для виникнення в сторін цього правовідношення цивільних прав і обов`язків. У випадку наявності порушень, які були допущені як під час укладення відповідного кредитного договору, так і при його виконанні, утворюють окремий склад цивільно-правового прововідношення, що характеризуються самостійними цивільно-правовими наслідками. Встановлення обставин вчинення кожної з цих операцій засвідчується доказами, які не є пов`язаними між собою (різні кредитні договори, договори забезпечення тощо).

Отже, вимоги про стягнення заборгованості в конкретно визначеному позивачем за кожним окремим кредитним договором розмірі є самостійними вимогами, які не пов`язані ні підставами виникнення, ні поданими доказам та не є основними і похідними одна від одної, оскільки від задоволення одних не залежить задоволення інших.

Згідно ч. 4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет на 2024 рік», з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений в розмірі 3 028 гривень.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 3028 грн, тобто лише за одну вимогу майнового характеру із заявлених двух, тобто недоплата судового збору становить 6056 грн (3028 * 2= 6056?).

Ухвалою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 27.03.2025 вищевказана позовна заява залишена без руху та надано строк позивачу, для усунення недоліків протягом 10 днів з дня отримання ухвали. Також, роз`яснено, що в разі не виправлення недоліків заяви у встановлений строк, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Станом на 09 квітня 2025 року ухвала суду не виконана.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, в якій зазначає недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Оскільки в наданий судом строк, вимоги ухвали не виконані, недоліки позову представником позивача не усунуті, позов слід вважати неподаним та повернути представнику позивача.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитними договорами, вважати неподаною і повернути представнику позивача.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з моменту її складання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею

СуддяН. В. Потій