КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №755/2205/25 Головуючий у суді І інстанції: Хромова О.О.
провадження №22-ц/824/8385/2025 Головуючий у суді ІІ інстанції: Сушко Л.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах: головуючого судді Сушко Л.П., суддів Мазурик О.Ф., Желепи О.В., розглянувши у приміщенні Київського апеляційного суду у порядку письмового провадження матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою адвоката Хитрової Любові Володимирівни, яка представляє інтереси Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 10 лютого 2025 року про повернення позовної заяви у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2025 року до Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 10 лютого 2025 року позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повернуто суб`єкту звернення.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду, адвоката Хитрова Л.В., яка представляє інтереси Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк», подала апеляційну скаргу, в якій просила її скасувати та направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання щодо відкриття провадження по справі.

Доводи апеляційної скарги обгрунтовані тим, що позовна заява оформлена та подана з дотриманням вимог встановлених ст. 175 ЦПК України, а посилання суду першої інстанції щодо необхідності надання відповідних документів - доказів, що Меркулова В.В. представляє інтереси АТ КБ «ПриватБанк» як адвокат або в порядку самопредставництва юридичної особи - не відповідають обставинам справи та вимогам цивільного процесуального кодексу України.

Вважає, що суд першої інстанції безпідставно вважав обов`язковим підписання позову АТ КБ «ПриватБанк» виключно адвокатом або представником в порядку самопредставництва юридичної особи з обов`язковим наданням статусу, положення, трудового контракту, у зв`язку з чим, на переконання апелянта, оскаржувана ухвала є незаконною та підлягає скасуванню із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відзив на апеляційну скаргу у встановлений апеляційним судом строк не надходив.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви позивачу, суд першої інстанції обгрунтовував свої висновки тим, що позов підписано представником АТ КБ «ПриватБанк» - Меркуловою В.В. на підставі довіреності від 23 жовтня 2023 року № 9818-К-Н-Н, виданої Головою Правління банку Герхардом Бьюш та посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гамаль І.М. без надання підтвердження наявності у Меркулової В.В. статусу адвоката та здійснення нею адвокатської діяльності.

Такі висновки суду не відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Відповідно до ч.ч.1-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Встановлено, що в лютому 2025 року представник АТ КБ «ПриватБанк» - Меркулова В.В. звернулась до суду першої інстанції із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, відповідно до якого просила стягнути з відповідача на користь банку заборгованість за у розмірі 32 876,62 грн, судовий збір 2422,40 грн.

До позовної заяви на підтвердження своїх повноважень Меркулова В.В. надала довіреність від 23 жовтня 2023 року № 9819-К-Н-Н зі строком дії до 31.12.2025 року, яка підписана головою Правління банку Герхардом Бьошем та виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з якої вбачається, що Бьош Герхард є Головою правління АТ КБ «ПриватБанк» з 10.06.2021 року (а.с. 30-33, 205А-206 том 1).

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 10 лютого 2025 року позовну заяву АТ КБ «ПриватБанк» повернуто позивачу (а.с. 217-218).

Відповідно до частини 2 статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до частини 7 статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до частини другої статті 15 ЦПК представництво в суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, установлених законом.

30 вересня 2016 року набрав чинності закон «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02 червня 2016 року №1401-VIII.

Відповідно до частини четвертої статті 1312 Конституції України законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України (в редакції станом на час звернення АТ КБ «ПриватБанк» до суду з позовом) для цілей цього кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 9 статті 19 ЦПК України прожитковий мінімум для працездатних осіб обчислюється станом на 1 січня календарного року, в якому подається скарга.

Ціна позову в цій справі становить 32 876,62 грн, що станом на 01 січня 2025 року не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028 грн x 100 = 302800 грн).

Отже, зазначена справа є малозначною відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що в процесуальному законодавстві розмежовано такі категорії як «самопредставництво» і «представництво». Тобто допускається можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи, як в порядку самопредставництва, так й іншими особами, як представниками юридичної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч. 2 ст. 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Таким чином, у цивільному процесуальному законі встановлено конкретні випадки, у яких представником у суді, окрім адвоката чи законного представника, може бути інша особа, яка має відповідну цивільну процесуальну дієздатність.

Повноваження таких осіб відповідно до пункту 1 частини першої статті 62 ЦПК України мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10.01.2024 у справі № 759/3868/23 (провадження № 61-15040св23) зазначено, що: «[…] справа на момент подання апеляційної скарги була малозначною відповідно до закону, а тому представництво АТ КБ «ПриватБанк» у суді апеляційної інстанції особою, яка не є адвокатом на підставі довіреності не суперечило вимогам цивільного процесуального закону. За таких обставин висновок суду апеляційної інстанції про відсутність доказів, що Бережна Н. М. є адвокатом або її повноваження щодо діяльності від імені позивача у порядку самопредставництва, є помилковим».

Таким чином, у малозначних справах представництво юридичної особи може здійснювались керівником, членом виконавчого органу, іншою уповноваженою особою в порядку самопредставництва, або адвокатом, або будь-якою дієздатною фізичною особою на підставі довіреності.

За таких обставин висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для повернення позовної заяви є помилковим, оскільки справа є малозначною, а тому представником банку може бути особа, яка досягла 18 років, має цивільну процесуальну дієздатність.

Також суд апеляційної інстанції не погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що до позовної заяви не додано документів, які б підтверджували волевиявлення позивача АТ КБ «Приват Банк» на надання повноважень Меркуловій В.В. що до представництва та права підпису процесуальних документів, які подаються до суду.

Відповідно до розділу 5 Положення про правління АТ КБ «ПриватБанк», розміщене за посиланням «https://static.privatbank.ua/files/636508.pdf», як загальнодоступна інформація в мережі інтернет: Голова Правління очолює та організовує роботу Правління, скликає засідання Правління, забезпечує ведення протоколів Правління, відповідає за ефективну діяльність Правління і Банку в цілому, координацію діяльності Правління із Наглядової радою та іншими колегіальними органами. Голова Правління має право подавати пропозиції Вищому органу та Наглядовій раді за всіма напрямами діяльності Банку. Представляє Банк у взаємовідносинах з третіми особами, діє від імені Банку без довіреності та видає від імені Банку довіреності на представництво. У разі, якщо з певного питання, що стосується компетенції голови Правління, прийнято рішення Правління, голова Правління діє відповідно до такого рішення.

Однак, суд першої інстанції на вказане належної уваги не звернув, не перевірив повноваження особи, яка підписала позовну заяву від імені юридичної особи, а також не перевірив повноваження надавача довіреності шляхом звернення до відкритих відомостей мережі Інтернет, тому дійшов передчасного висновку про повернення позовної заяви.

Наведені в апеляційній скарзі доводи є суттєвими та дають підстави вважати, що суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України, апеляційний суд за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин ухвала суду підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду та вирішення питання про відкриття провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.374, 379 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Хитрової Любові Володимирівни, яка представляє інтереси Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 10 лютого 2025 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено «07» квітня 2025 року.

Головуючий суддя Л.П. Сушко

Судді О.Ф. Мазурик

О.В. Желепа