Унікальний номер справи 755/4889/24
Номер апеляційного провадження 22-ц/824/9131/2025
Головуючий у суді першої інстанції О. О. Хромова
Суддя - доповідач у суді апеляційної інстанції Л. Д. Поливач
У Х В А Л А

10 квітня 2025 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Поливач Л. Д. (суддя - доповідач), Стрижеуса А. М., Шкоріної О. І., вирішив питання про повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 , поданої представником ОСОБА_2 , на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 27 лютого 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро - Реконструкція» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості,

у с т а н о в и в :

Заочним рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 14 серпня 2024 року позов ТОВ «Євро - Реконструкція» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 на користь ТОВ «Євро - Реконструкція» заборгованість за послуги з централізованого опалення / постачання теплової енергії та гарячої води у розмірі 110 040,75 грн, інфляційну складову боргу у розмірі 23 834,67 грн, 3% річних у розмірі 7 009,75 грн. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

09 лютого 2025 року ОСОБА_1 через свого представника - адвоката Луцик М. В. подала заяву про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 серпня 2024 року по справі №755/4889/24, у якій також просила поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 27 лютого 2025 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку. Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 серпня 2024 року у справі №755/4889/24 залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 через систему «Електронний суд» подала апеляційну скаргу у строк, визначений ст. 354 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником Луцик М. В., на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 27 лютого 2025 року залишено без руху, надано особі, яка подала апеляційну скаргу, строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали суду.

Як недолік суд зазначив про необхідність особі, яка подала апеляційну скаргу подати до апеляційного суду апеляційну скаргу в новій редакції, форма і зміст якої відповідатимуть вимогам статті 356 ЦПК України, а саме: апелянту необхідно було зазначити у апеляційній скарзі відомості про інших учасників справи та їх місцезнаходження - відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , а також до апеляційної скарги необхідно було додати докази надсилання учасникам справи її копії та копій доданих матеріалів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Також особі, яка подала апеляційну скаргу необхідно було сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 27 лютого 2025 року у розмірі 484,48 грн та надати Київському апеляційному суду докази сплати судового збору у вказаному розмірі.

Судом було роз`яснено, що у випадку неусунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

На виконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху представником ОСОБА_1 - авдокатом Луцик М. В. на офіційну електронну адресу Київського апеляційного суду 07.04.2025 надіслано заяву про усунення недоліків, до якої додано докази сплати судового збору, докази надсилання апеляційної скарги відповідачам, копія ордеру та свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю. У заяві представник Луцик М. В. просить суд апеляційної інстанції вважати умови, викладені в ухвалі про залишення апеляційної скарги ОСОБА_1 виконаними та відкрити апеляційне провадження у справі.

Разом з тим, представником ОСОБА_1 - адвокатом Луцик М. В. не виконано належним чином вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року, оскількина виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху до апеляційного суду не подано апеляційну скаргу у новій редакції із зазначенням у ній відомостей про інших учасників справи та їх місцезнаходження.

Клопотань про продовження встановленого судом строку для усунення недоліків від відповідача або її представника до апеляційного суду не надходило.

Таким чином, вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року особою, яка подала апеляційну скаргу у встановлений судом строк, усунуто у повному обсязі не було, до апеляційного суду не подано апеляційну скаргу у новій редакції із зазначенням у ній відомостей про інших учасників справи та їх місцезнаходження.

Крім того, суд звертає увагу на таке.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесеннязмін додеяких законодавчихактів Українищодо обов`язкової реєстрації тавикористання електроннихкабінетів вЄдиній судовійінформаційно-телекомунікаційнійсистемі абоїї окремійпідсистемі (модулі), що забезпечуєобмін документами» (далі - Закон № 3200-IX), який був розроблений для запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями, оскільки особи, які за законом зобов`язані зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС, зволікають з виконанням свого обов`язку.

Статтею 14 ЦПК України, зокрема, передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частинами п`ятою, шостоюстатті 43 ЦПК Українивстановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пунктів 24, 25 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, який затверджено рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення про ЄСІТС) підсистема «Електронний суд» (далі - Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Відповідно до пункту 10 Положення про ЄСІТС адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 944/6062/23 у справі №12 лютого 2025.

Таким чином, судом апеляційної інстанції встановлено, що апеляційна скарга на заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 серпня 2024 року у справі №755/4889/24 надіслана адвокатом Луцик М. В. в інтересах ОСОБА_1 до Київського апеляційного суду через електронний кабінет адвоката з використанням підсистеми «Електронний суд».

Тобто, на виконання вимог вищевказаного закону, адвокат Луцик М. В. зареєструвала Електронний кабінет в ЄСІТС.

Однак заява про усунення недоліків у цій справі надіслана представником ОСОБА_1 - адвокатом Луцик М. В. на електронну адресу Київського апеляційного суду. До заяви додано роздруківку результату перевірки електронного цифрового підпису, проте такий підпис вчинено без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Отже, адвокат Луцик М. В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , могла подати заяву або в письмовій формі (особисто у приміщенні суду або направити її засобами поштового зв`язку), або в електронному вигляді через електронний кабінет з використанням підсистем «Електронний суд».

Таким чином, надіславши заяву про усунення недоліків електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд», адвокат Луцик М. В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , використала спосіб звернення до суду, не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань та наслідки недотримання таких вимог визначені у статті 183 ЦПК України.

Так, у частині четвертійстатті 183 ЦПК Українизакріплено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

З урахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що станом на 10 квітня 2025 року, особою, яка подала апеляційну скаргу, зазначені в ухвалі Київського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року належним чином недоліки у встановлений судом строк не усунуті.

Так, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, застосовуються положення статті 185 ЦПК України(ч.2 ст.357 ЦПК України). Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

За таких обставин, апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 27 лютого 2025 року, слід вважати неподаною і повернути її особі, яка її подала.

Одночасно суд роз`яснює, що за загальним правилом повернення апеляційної скарги на судове рішення не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 185,356, 357, 390 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Луцик Маргарити Володимирівни про усунення недоліків повернути без розгляду.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 27 лютого 2025 року, вважати неподаною і повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що за загальним правилом повернення апеляційної скарги на судове рішення не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її складення.

Судді

Л. Д. Поливач

А. М. Стрижеус

О. І. Шкоріна