Справа № 296/7887/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2025 року м.Житомир

КоуролТьовський районний суд міста Житомира в складі:

головуючого судді Рожкової О.С.,

за участю секретаря судового засідання Цимбалюк А.Ю.,

розглянувши в судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ СПРАВИ

1.1. 16.08.2023 ОСОБА_1 (далі також - позивач) звернувся до Корольовського районного суду міста Житомира з позовом до ОСОБА_3 (далі також відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті свого двоюрідного брата - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

1.2. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що є єдиним спадкоємцем за заповітом, складеним ОСОБА_4 06.05.2017 на його ім`я. Проте протягом встановленого законодавством шестимісячного строку він не подав заяву про прийняття спадщини, оскільки не мав достовірної інформації про існування заповіту та був об`єктивно позбавлений такої можливості. Позивач зазначає, що після смерті спадкодавця інший спадкоємець (відповідач по справі) самовільно увійшов до квартири померлого, забрав усі документи та речі, включаючи свідоцтво про смерть і документи на спадкове майно квартиру АДРЕСА_1 . Це унеможливило своєчасне оформлення позивачем спадкових прав.

1.3. Крім того, на момент смерті брата позивач перебував на стаціонарному лікуванні у ТМО №2 м. Житомира в кардіологічному відділенні у зв`язку з інсультом, що підтверджується медичними документами.

1.4. З огляду на зазначене, позивач вважає, що строк на подання заяви про прийняття спадщини було пропущено з поважної причини, а відмова нотаріуса від 10.08.2023 у видачі свідоцтва про право на спадщину була зумовлена лише цим пропуском. У зв`язку з цим, враховуючи, що наявність заповіту є фундаментальним принципом спадкового права, яке засвідчує волевиявлення померлого, позивач просить суд визнати причини пропуску поважними та визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці для подання відповідної заяви про прийняття спадщини за заповітом.

ІІ. ПРОЦЕДУРА та ПОЗИЦІЇ СТОРІН

2.1. 21.09.2023 ухвалою суду відкрито провадження у справі №296/7887/23, яку вирішено розглядати у загальному позовному провадженні, призначено підготовче засідання. Витребувано у приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Сєтака В.Я. копію спадкової справи №306/2022, заведеної до майна ОСОБА_4 .

2.2. 15.11.2023 на виконання ухвали суду приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком В.Я. подано до суду копію спадкової справи №306/2022 (а.с.17-47).

2.3. 15.11.2023 відповідач ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку направив до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечує позовні вимоги щодо надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, аргументуючи тим, що позивач знав про смерть спадкодавця свого брата ОСОБА_4 - ще 08.11.2022, але звернувся до нотаріуса лише в серпні 2023 року, що свідчить про пропуск передбаченого законом шестимісячного строку без поважних причин. Відповідач стверджує, що хвороба позивача тривала лише з 07 по 16 листопада 2022 року, після чого не було надано доказів щодо погіршення стану здоров`я. Інші причини, на які посилається позивач (юридична необізнаність, незнання про заповіт), не визнаються поважними відповідно до судової практики Верховного Суду. Крім того, сам позивач визнає, що не має примірника заповіту, але одночасно знав про його існування. Саме відповідач дбав про хворого спадкодавця до його смерті, організував його лікування, поховання та інші супутні дії, тоді як позивач не виявляв участі та підтримки. У зв`язку з наведеним, відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову як безпідставному та необґрунтованому.

2.4. 15.02.2024 протокольною ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

2.5. 16.07.2024 позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

2.4. Представник позивача адвокат Васинчук С.М. у судовому засіданні 02.04.2025 позовні вимоги підтримав, додатково просив врахувати, що позивач належить до п`ятої черги спадкоємців за законом, що унеможливлює набуття спадщини інакше, ніж за заповітом, про існування якого він не був повідомлений нотаріусом, а перед ним ще були спадкоємці третьої черги, зокрема, його матір. Крім того, з червня 2022 року почали діяти зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану, запроваджені постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719, за якою перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупинявся на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці, у зв`язку з чим позивач вважав, що в нього є 10 місяців для подання заяви про вступ у спадщину.

2.5. Представник відповідача адвокат Могильницька І.М.у судовому засіданні 02.04.2025 заперечувала щодо задоволення позовних вимог в повному обсязі, вказуючи на те, що позивачем без поважних причин пропущено строк на прийняття спадщини, оскільки про існування заповіту останньому було достеменно відомо ще до смерті ОСОБА_4 .

2.6. 02.04.2025 в судовому засіданні відкладено ухвалення та проголошення судового рішення на 11.04.2025 о 14-00 год., про що належним чином повідомлені представники сторін.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ та ДОКАЗИ НА ЇХ ПІДТВЕРДЖЕННЯ

3.1. Батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 згідно з відомостями, зазначеними в свідоцтві про народження від 18.01.1974 є: « ОСОБА_5 » та « ОСОБА_6 » (а.с.37).

3.2. ІНФОРМАЦІЯ_3 народився ОСОБА_1 , батьками якого зазначені « ОСОБА_7 » та « ОСОБА_8 », що підтверджується витягом з актового запису про народження із застосунку «Дія» №3 від 24.02.2025.

3.3. 05.07.1994 ОСОБА_3 перемінив прізвище на « ОСОБА_9 », що підтверджується копією свідоцтва про переміну прізвища ім`я та по батькові серії НОМЕР_1 від 05.07.1994 (а.с.38).

3.4. Матір ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - ОСОБА_6 та матір ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - ОСОБА_8 були рідними сестрами, матір`ю яких зазначена: « ОСОБА_10 », що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_8 та повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження ОСОБА_11 №9 від 12.03.2025 (а.с.130).

3.5. За життя - 06.05.2016 ОСОБА_4 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Ковалевським А.В., зареєстрований від 06.05.2016 за №1547, в якому все належне йому на день смерті майно заповідав ОСОБА_1 (а.с.42).

3.6. ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 помер, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 10.11.2022 (а.с.23).

3.7. 17.11.2022 із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 звернувся відповідач у справі ОСОБА_2 , що підтверджується копією заяви №776 від 17.11.2022 (а.с.19).

3.8. 10.11.2023 із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 звернувся позивач у справі ОСОБА_1 , що підтверджується копією заяви №668 від 10.08.2023 (а.с.43).

3.9. З 07.11.2022 по 16.11.2022 ОСОБА_1 перебував на стаціонарному лікуванні в кардіологічному відділенні КНП «ТМО №2» м. Житомира, що підтверджується копією виписки із медичної карти стаціонарного хворого №10171, виданої КП «Лікарня №2 ім. В.П. Павлусенка» Житомирської міської ради від 16.11.2022 (а.с.5).

3.10. 10.08.2023 постановою державного нотаріуса Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області Сєтака В.Я. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті заповідача ОСОБА_4 у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, що стверджується копією постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії №776/02-31 від 10.08.2023 (а.с.4).

ІV. НОРМИ ПРАВА, ЩО ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ

4.1. Згідно зі статтями 1216, 1217 Цивільного кодексу України (ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

4.2. Статтями 1233 та 1236 ЦК України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини. Чинність заповіту щодо складу спадщини встановлюється на момент відкриття спадщини.

4.3. Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

4.4. Уак, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (Стаття 1261 ЦК України).

- у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (Стаття 1262 ЦК України).

- у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця (Стаття 1263 ЦК України).

- у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (Стаття 1264 ЦК України).

- у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення (Стаття 1265 ЦК України).

4.5. Відповідно до частини 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу … заяву про прийняття спадщини.

4.6. Згідно із частиною 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

4.7. Відповідно до положення статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частині 1). За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина 3).

V. МОТИВИ СУДУ

5.1. Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , який у складеному ним за життя заповіті від 06.05.2016 заповідав все належне йому на день смерті майно своєму двоюрідному брату ОСОБА_1 .

5.2. Також встановлено, що 10.08.2023 ОСОБА_1 звернувся до державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті двоюрідного брата ОСОБА_4 , однак приватним нотаріусом Сєтаком В.Я. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом після смерті заповідача ОСОБА_4 у зв`язку з пропуском позивачем строку для прийняття спадщини.

5.3. У позовній заяві позивач, посилаючись на поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини, просив визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата ОСОБА_1 .

5.4. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

5.5. Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.

5.6. Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності.

5.7. Так, Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX введено в Україні воєнний стан із 24.02.2022, строк дії якого продовжувався й станом на час смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

5.8. Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 (із змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України № 719 від 24.06.2022) установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

5.9. Отже, станом на час відкриття спадщини внаслідок смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням чинної на той час редакції постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 перебіг встановленого частиною 1 статті 1270 ЦК України шестимісячного строку для прийняття спадщини зупинявся на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

5.10. Однак, на підставі постанови Кабінету Міністрів України № 469 від 09.05.2023, яка набрала чинності 23.05.2023, пункт 3 вказаної постанови від 28.02.2022 №164 було виключено.

5.11. Суд враховує, що ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем за заповітом, складеним його двоюрідним братом ОСОБА_4 щодо усього належного йому майна, а також те, що позивач планував свою поведінку щодо прийняття спадщини після смерті брата протягом 10 місяців з часу відкриття спадщини з урахуванням норм права, що діяли станом на час відкриття спадщини, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 , однак внаслідок внесення законодавчих змін, якими скасовано зупинення до 4-х місяців строку перебігу для прийняття спадщини, пропустив строк для прийняття спадщини на 2 місяці і 17 днів, що саме по собі не є тривалим строком, суд вважає, що наявні поважні причини пропуску строку для подання ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку,

5.12. Щодо інших доводів позивача про причини пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, то Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2024 року у справі №686/5757/23(провадження № 14-50цс24) дійшла переконання про наявність підстав для відступу від загального правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, про те, що "необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини", шляхом конкретизації, зазначивши таке:

- необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права;

- втім це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини;

- спадкоємець за законом, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини у встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини;

- тож необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування).

5.13. З урахуванням вказаної правової позиції Великої Палати Верховного Суду, суд доходить висновку про обґрунтованість інших доводів позивача про перебування у період смерті спадкодавця на стаціонарному лікуванні з важким діагнозом інсульт, достеменною необізнаністю щодо існування заповіту, який фактично був єдиною підставою спадкування, оскільки позивач належить до п`ятої черги спадкоємців за законом, що унеможливлює набуття спадщини інакше, ніж за заповітом, про існування якого він не був повідомлений нотаріусом (закликаний до спадкування).

5.14. Суд вважає, що в даному випадку необізнаність позивача про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки позивач не є спадкоємцем за законом першої черги, а є спадкоємцем п`ятої черги за законом за наявності спадкоємців попередньої черги, третьої черги відповідача ОСОБА_2 , який набував право на спадкування за законом як рідний дядько спадкодавця ОСОБА_4 . Крім того, суд враховує принцип свободи заповіту, як фундаментального принципу спадкового права, складеного ОСОБА_4 на користь свого родича не першого ступеня спорідненості, яким він виразив свою волю щодо розпорядження належним йому майном.

5.15. Разом з тим, заперечення відповідача проти позову з посиланням на обізнаність позивача про смерть спадкодавця в день її настання не підтверджуються належними доказами, а доводи, що лікування позивача в умовах стаціонару тривало лише до 16.11.2022 і після цього не надано доказів погіршення стану не впливає на висновок суду, викладений вище.

5.16. Щодо долученої відповідачем до матеріалів справи відповіді Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області від 15.11.2023 про відсутність електронних листків непрацездатності на застраховану особу ОСОБА_1 станом на 14.11.2023 в Електронному реєстрі листків непрацездатності, то вказані відомості не спростовують факту госпіталізації та перебування ОСОБА_1 в період з 07.11.2022 по 16.11.2022 на стаціонарному лікуванні в кардіологічному відділенні КНП «ТМО №2» м. Житомира, що підтверджується копією виписки із медичної карти стаціонарного хворого №10171, виданої КП «Лікарня №2 ім. В.П. Павлусенка» Житомирської міської ради від 16.11.2022.

5.17. Отже, оцінивши матеріали справи, докази та позиції сторін, суд дійшов висновків, що сукупність наведених обставин створила для позивача об`єктивні істотні труднощі у своєчасному поданні заяви про прийняття спадщини, що відповідає критеріям поважності причин, установлених законодавством та практикою Верховного Суду, у зв`язку з чим наявні підстави для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

VI. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

6.1. За правилами частини 1 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку із задоволенням позову, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 073 гривень 60 коп., понесені позивачем при зверненні до суду з позовом.

Керуючись статтями 19, 76-80, 89, 259, 263-265, 268, 273 Цивільного процесуального кодексу України, Корольовський районний суд міста Житомира,

У Х В А Л И В :

1. Позов ОСОБА_1 , задовольнити.

2. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання цим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_6 після смерті ОСОБА_4 .

3. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 073 (тисяча сімдесят три) гривні 60 копійок.

Рішення суду може бути оскаржено до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач:

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_7 ,

зареєстроване місце проживання за адресою:

АДРЕСА_2

РНОКПП НОМЕР_3

Відповідач:

ОСОБА_2 ,

зареєстроване місце проживання за адресою:

АДРЕСА_3

РНОКПП НОМЕР_4

Головуючий суддя Олена РОЖКОВА