Справа № 645/3398/24
Провадження № 2/645/207/25

Р І Ш Е Н Н Я
09 квітня 2025 року м. Харків
Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Сілантьєвої Е.Є.,
за участю секретаря судового засідання Ятлової Ю.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
Позивач ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Грищенка О.В., звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , яка належить померлій на праві спільної сумісної власності із позивачем на підставі свідоцтва про право власності на житло від 01.02.2005 року, реєстраційний №8-05-254241, виданого Відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради. За життя ОСОБА_2 заповіт не складала. На момент смерті ОСОБА_2 у шлюбі не перебувала, її чоловік ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 10.10.2017 року. Інших дітей, окрім позивача, ОСОБА_2 не мала. На час відкриття спадщини ОСОБА_2 перебувала на реєстраційному обліку та фактично мешкала за адресою: АДРЕСА_2 , а позивач перебувала на реєстраційному обліку та фактично мешкала за адресою: АДРЕСА_3 . 30 листопада 2023 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ганшиної Олени Юріївни для реєстрації спадкової справи за померлою ОСОБА_2 та видачі свідоцтва про право на спадщину. Постановою приватного нотаріуса ХМНО Харківської області Ганшиної О.Ю. від 06.12.2023 року за №379/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_2 , у зв`язку із тим, що вона зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживала і не була зареєстрована та не подала заяву про прийняття спадщини після смерті матері до нотаріальної контори протягом строку, встановленого для прийняття спадщини. Щодо пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач зазначає наступне, незадовго до смерті ОСОБА_2 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_3 син позивача ОСОБА_4 , під час тренування отримав травму колінного суглобу та був госпіталізований до комунального некомерційного підприємства «Міська клінічна багатопрофільна лікарня №17» Харківської міської ради, де йому був встановлений діагноз: закритий остеоепіфізіоліз дистального епіфізу правого стегна зі зміщенням. Відповідно до виписки із медичної карти стаціонарного хворого від 15.04.2023 року №3607, ОСОБА_4 перебував на стаціонарному лікуванні в комунальному некомерційному підприємстві «Міська клінічна багатопрофільна лікарня №17» Харківської міської ради в період з 31.03.2023 року по 15.04.2023 року. Під час виписки ОСОБА_5 було рекомендовано звільнити від фізичного навантаження травмований колінний суглоб впродовж п`яти місяців. Разом з цим, відповідно до рекомендацій лікарів, 30.04.2023 року, 15.07.2023 року та 28.08.2023 року син позивача проходив амбулаторні контрольні огляди в КНП «МКБЛ №17» ХМР, про що окрім виписки із медичної карти стаціонарного хворого, свідчать рентгенівські знімки та відповіді КНП «МКБЛ №17» від 01.05.2024 року №334, КНП «МДП №15» ХМР від 29.04.2024 року №155/1/0/554-24 на адвокатські запити представника позивача. З огляду на тривалу хворобу свого сина, який потребував стороннього догляду та допомоги, ОСОБА_1 з об`єктивних причин пропустила строк подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Окрім сина ОСОБА_1 також має малолітню доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , якій у період коли позивач повинна була подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, виповнилось лише два роки та яка також потребувала постійного догляду з боку матері, що у своїй сукупності із викладеними вище обставинами перешкодили своєчасно звернутись до нотаріуса. Позивач заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті спадкодавця не подавала, від права на спадкування не усунута і бажає прийняти спадщину, а пропущений строк на подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини є незначним. Вважає, що обставини пропущення нею строку є поважними та підтверджуються належними доказами.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 12.06.2024 року відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.
06.08.2024 надійшло клопотання адвоката Грищенко О.В. про витребування матеріалів спадкової справи.
09.08.2024 від Харківської міської ради, в особі представника Бабак О.В. надійшов відзив на позовну заяву, в якому сторона відповідача просили відмовити в задоволенні позовних вимог та розглядати справу за їх відсутності.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 12.08.2024 року задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Грищенка Олега Володимировича про витребування доказів.
28.08.2024 від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області на виконання ухвали суду надійшли матеріали спадкової справи.
Ухвалою суду від 01.10.2024 року закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду у відкрите судове засідання.
13.01.2025 від позивача ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Грищенка О.В. надійшли додаткові пояснення у справі.
Позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, представник позивача надав суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують, просять позов задовольнити..
Представник відповідача Харківської міської ради Бабак О.В. в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи був повідомлений своєчасно та належним чином, надав суду відзив на позовну заяву, в якому просив у задоволені позовної заяви ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання спадкоємцем заяви про прийняття спадщини відмовити. Справу розглянути за відсутності представника Харківської міської ради та про прийняте рішення по справі повідомити відповідача у визначений законом спосіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд вважає що даний позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Згідно з вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.
Статтями 1, 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно зі ст.ст. 15, 16 ЦК України, ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право на захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних цивільних прав, свобод чи інтересів, у тому числі й у судовому порядку.
Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Таким чином, обов`язок доказування покладається на сторони, що є одним із принципів змагальності сторін. Суд не може збирати докази за власною ініціативою.
У відповідності до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Статтями 77, 78 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
Судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні ним правовідносини.
В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 27.10.1982 року.
ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 18.04.2023 року.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 10.10.2017 року.
ОСОБА_2 , на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 01.02.2005 року, реєстраційний №8-05-254241, виданого Відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради, є власницею 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .
Приватним нотаріусом ХМНО Харківської області Ганшиною О.Ю. на підставі заяви ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , 30.11.2023 року заведена спадкова справа №102/2023 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса ХМНО Ганшиної О.Ю. від 06.12.2023 року за №379/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_2 , у зв`язку із тим, що вона зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживала і не була зареєстрована та не подала заяву про прийняття спадщини після смерті матері до нотаріальної контори протягом строку, встановленого для прийняття спадщини.
Згідно з ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно з ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
За змістом ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
За змістом ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає, що тривала військова агресія рф проти України, часті ракетно-бомбові обстріли міста, що призвели до погіршення психоемоційного стану її малолітньої доньки, необхідність постійного піклування за хворим сином, невдалі спроби звернення до нотаріуса, позбавили її можливості своєчасно подати заяву про прийняття спадщини. Крім того, проміжок пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства віднесено, поміж іншим, справедливість, добросовісність та розумність.
Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.
Введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова у період з 24.02.2022 і по день звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що є загальновідомою обставиною, а також намагання позивача здійснити необхідні дії для прийняття спадщини та незначний строк пропуску, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 . Наявність зазначених позивачем обставин свідчить про те, що у неї були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом.
Принцип «пропорційності» пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства.
Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, необхідно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц, від 01 червня 2020 року у справі № 185/777/17.
Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявниці в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 258, 259, 264-265, 268 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовільнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_4 , додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи, які не оголошуються судом:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_4 ;

Представник позивача адвокат Грищенко Олег Володимирович, діє на підставі договору про надання правової допомоги, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ХВ № 002460 від 19.08.2020 року;

Відповідач Харківська міська рада, , місцезнаходження: 61003 м. Харків, майдан Конституції, 7.

Повний текст судового рішення складено 14.04.2025 року.

Суддя: Е.Є. Сілантьєва