БАРАНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 273/1211/24
Провадження № 2/273/294/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2025 року м.Баранівка

Баранівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Бєлкіної Д.С., при секретарі судових засідань Стаднюк В.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка за правилами загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до відповідача Дубрівської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її баба ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме на земельні ділянки на території Радулинської сільської рад Баранівського району Житомирської області (на даний час Дубрівська сільська рада Новоград-Волинського району Житомирської області), які належали спадкодавцю на підставі Державних актів на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №751388, ЯА № 398197. 14.11.2012 року ОСОБА_2 при житті склала заповіт, яким заповіла все своє майно ОСОБА_1 . Приватний нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, яка належала ОСОБА_2 , оскільки вона пропустила строк для прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку вважає те, що вона перебувала за межами України і не могла звернутися до нотаріуса вчасно.

Ухвалою Баранівського районного суду Житомирської області від 27.01.2025 року справу прийнято до провадження судді та призначено підготовче судове засідання (а.с.38).

Представник позивача адвокат Якухно О.М. подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує (а.с.42 ).

Представник відповідача - Дубрівська сільська рада свого представника в судове засідання не направила, надіслала заяву в якій просила розглядати справу без представника Ради, позовні вимоги визнає (а.с.40-41).

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Оскільки представник відповідача визнав позовні вимоги, про що подав письмову заяву, суд вирішує питання щодо можливості ухвалення судового рішення згідно вимог ч.3 ст.200 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні.

Згідно частин 1, 4 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Перевіряючи законність визнання позову, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є власником земельних ділянок на підставі Державних актів на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ № 751388, ЯА № 398197, які розташовані на території Радулинської сільської ради Баранівського району Житомирської області (а.с. 13-15).

14.11.2012 року все своє майно ОСОБА_2 заповіла ОСОБА_1 , що підтверджується копією заповіту від 14.11.2012 року (а.с.16).

Відповідно до копії свідоцтва про смерть ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Радулин Баранівського району Житомирської області (а.с. 17).

Згідно довідки виконавчого комітету Дубрівської сільської ради від 26.09.2022 року № 270 на день смерті ОСОБА_2 проживала за адресою АДРЕСА_1 , ніхто інший з нею не був зареєстрований (а.с. 18).

Із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 позивач звернулася до приватного нотаріуса , на що згідно листа від 17.11.2023 року № 276/02-14 приватний нотаріус Звягельського районного нотаріального округу Качан В.О. відмовила їй у оформленні спадкових прав у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини за заповітом (а.с.19).

Відповідно до ч.1 ст. 1269, ч.1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Мотивуючи поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, ОСОБА_1 послалася на тривале її перебування за кордоном, що знайшло своє підтвердження у матеріалах справи.

Так, згідно KARTA POBYTU RR4841485 ОСОБА_1 працює і тимчасово проживає в Румунії (а.с. 9).

У закордонному паспорті НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 мається відмітка про виїзд з України 19.10.2021, тобто до дня смерті ОСОБА_2 (а.с. 6-8).

За додатковими даними Центру обробки спеціальної інформації ДПС України, викладеної листі від 06.05.2024 № 19/П-5244/5801, ОСОБА_1 в`їхала в Україну наступний раз 24.09.2023 року (а.с.20).

Верховний Суд у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц виснував, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика ЄСПЛ розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

В інших постановах Верховний Суд вказав на те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанови від 13.03.2020 у справі № 314/2550/17, від 16.08.2023 у справі № 758/13293/18, від 29.06.2023 у справі № 733/1500/21).

Щодо належності відповідача та законності його визнання позову, суд зважає на постанову Верховного Суду від 29.01.2024 у справі № 607/18746/22, який констатував, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно відповіді Баранівської державної нотаріальної контори від 28.11.2024 № 973/01-16 спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 не заводилася (а.с.34).

З урахуванням відсутності інформації про осіб, які б проживали із спадкодавцем на час її смерті, та не подання заяви про прийняття спадщини іншими особами, Дубрівська сільська рада, як орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, є належним відповідачем у справі і її визнання позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому підстави для відмови у прийнятті визнання відповідачем позову відсутні.

Враховуючи тривале перебування ОСОБА_1 за межами України, суд вважає доводи позивача про поважність причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини такими, які заслуговують на увагу, а тому суд вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк для подання заяви протягом 60 календарних днів для набрання законної сили судовим рішенням.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 12, 13, 17, 81, 83, 89, 141, 142, 200, 206, 223, 247, 258-259, 263-268 ЦПК України, на підставі ст. ст. 1268, 1272 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Дубрівської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , як спадкоємцю за заповітом, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 терміном 60 ( шістдесят) календарних днів з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складення).

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Бєлкіна Д.С.