КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи № 824/126/24
провадження № 22-вк/824/4/25
У Х В А Л А

іменем України

07 квітня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі головуючого судді Яворського М.А. при секретарі Русан А.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву Акціонерного Товариства «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк», поданою представником Регелюком Сергієм Валентиновичем про визнання та надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 30 серпня 2024 року у справі № 538/2023 за позовом Акціонерного товариства «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» (Республіка Казахстан) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІК Актив» (Україна) та Товариства з обмеженою відповідальністю «Алом» (Україна) про стягнення солідарно 4 115 254,19 доларів США основного боргу, 538 902,99 долара США відсотків, 64 149,74 долара США пені та 28 894,80 долара США відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору, а всього 4 747 201,72 долара США, -

ВСТАНОВИВ:

25 вересня 2024 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява від представника АТ «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» - Регелюка С.В про визнання та надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 30 серпня 2024 року у справі № 538/2023 за позовом АТ «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» (Республіка Казахстан) до ТОВ «ІК Актив» (Україна) та ТОВ «Алом» (Україна) про стягнення солідарно 7 587 380,18 доларів США, зокрема 4 115 254,19 доларів США основного боргу, 538 902,99 доларів США відсотків, 64 149,74 доларів США пені та 28 894,80 доларів США відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору, а всього 4 747 201,72 доларів США.

Заяву обґрунтовано тим, що 25 травня 2018 року АТ «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» уклав із ТОВ «Алом» (Україна) договір банківської позики № Z000045/10/18, за яким Заявник надав позику у сумі 7 000 000 доларів США.

Зазначає, 27 листопада 2019 року Банк уклав із ТОВ «ІК Актив» (Україна) та ТОВ «Алом» (Україна) договір поруки №Q000112/10/19 до Договору позики.

Вказує, обґрунтовуючи компетенцію Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України з розгляду даного спору було застосовано арбітражне застереження, яке міститься у пункті 5.2 вищевказаного договору поруки від 27 листопада 2019 року.

Рішенням Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 30 серпня 2024 року розглянуто справу № 538/2023 за позовом АТ «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» (Республіка Казахстан) до ТОВ «ІК Актив» (Україна) та ТОВ «Алом» (Україна) та ухвалено рішення, яким солідарно стягнуто з ТОВ «ІК Актив» (Україна) та ТОВ «Алом» (Україна) 4 115 254,19 доларів США основного боргу, 538 902,99 долара США відсотків, 64 149,74 доларів США пені та 28 894,80 долара США відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору, а всього 4 747 201,72 долара США.

Враховуючи вказане, представник АТ «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» - Регелюк С.В. просить: визнати та надати дозвіл на примусове виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України у справі № 538/2023 від 30 серпня 2024 року; видати виконавчий лист та стягнути солідарно з ТОВ «ІК Актив» (Україна) та ТОВ «Алом» (Україна) на користь АТ «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» (Республіка Казахстан) 4 115 254,19 доларів США основного боргу, 538 902,99 доларів США відсотків, 64 149,74 доларів США пені та 28 894,80 доларів США відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору, а всього 4 747 201,72 доларів США.

28 жовтня 2024 року представник ТОВ «ІК Актив» (Україна) - Самозван К.А. через «Електронний суд» подала заперечення на заяву АТ «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» про визнання та надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 30 серпня 2024 року у справі № 538/2023, де зазначила, що заперечує щодо визнання та виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу, так як арбітражна процедура не відповідала угоді між сторонами, тому визнання та виконання цього арбітражного рішення суперечить публічному порядку України.

Вказує, що визначення публічного порядку регламентується нормами ст. 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», ст. 12 Закону України «Про міжнародне приватне право» та ст. 228 Цивільного кодексу України.

Порушення порядку може стосуватись основоположних принципів як матеріального, так і процесуального права.

Категорія публічного порядку застосовується не лише задля того, щоб захистити державу від таких іноземних арбітражних рішень, що порушують діючі в державі фундаментальні принципи справедливості і правосуддя у країні визнання та виконання таких рішень. Неправильне застосування арбітражним судом фундаментальних норм національного матеріального права чи грубе порушення норм процесуального права також може призвести до порушення публічного порядку України та підлягає оцінці національним судом під час оскарження в ньому рішення комерційного арбітражу, розташованого у тій самій країні.

Вважає, що рішення МКАС при ТПП України також підлягає оцінці судом на предмет дотримання публічного порядку України.

Звертає увагу, що арбітражний суд у зв`язку з тим, що не має формули, по якій розраховувати проценти, самостійно не розрахував проценти за період з 26 травня 2023 року по 01 листопада 2024 року, про що навіть зазначив у своєму рішенні.

При цьому, вказує, що Арбітражний суд в ухвалі від 07 червня 2024 року не передбачив для ТОВ «ІК Актив» (Україна) можливість після надання акту звірки позивачем та ТОВ «АЛОМ», ознайомитися з цим актом звірки та надати свої письмові пояснення відносно акту. Таким чином, арбітражним судом фактично порушено принцип рівності сторін.

Зазначає, Фінансові документи та відображення в бухгалтерському обліку розрахунків до договору банківської позики, наявні тільки у позивача по справі та відповідача ТОВ «АЛОМ». Тоді як, ТОВ «ІК Актив» не маючи вказаних документів ніяким чином не могло здійснити зустрічні розрахунки, як було зобов`язано арбітражним судом.

Наголошує, враховуючи факт, що у задоволенні клопотання ТОВ «ІК Актив» про проведення експертизи фінансово - кредитних операцій та витребування кредитної справи у позивача Арбітражним судом було відмовлено, виконати зобов`язання Арбітражного суду про надання зустрічного розрахунку також відповідач не має можливості, ТОВ «ІК Актив» звернувся до суду з клопотанням про витребування доказів. Арбітражним судом також не були витребувані первинні документи, а при цьому фактично в рішенні суд визнав, що для перевірки розрахунків не вистачає формул.

Вважає, що Арбітражним судом не було проявлене рівне відношення до сторін, при цьому, не були надані можливості для висловлювання та обґрунтування своєї позиції, а саме: для відстоювання своєї позиції по клопотанню про витребування доказів по справі, позиції справі в цілому та порушено право на участь в усному слуханні.

Враховуючи викладене, представник ТОВ «ІК Актив» (Україна) - Самозван К.А. просить відмовити у задоволенні поданої заяви Акціонерного Товариства «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк».

При розгляді справи в Київському апеляційному суді, як суді першої інстанції 07 квітня 2025 року сторони в судове засідання не з`явилися, про час та дату судового розгляду були повідомлені належним чином (а.с. 186-190), тому суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності боржника та його представника у відповідності до положень ч. 2 ст. 372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь головуючого судді, дослідивши матеріали даної справи, Київський апеляційний суд, як суд першої інстанції, дійшов висновку про те, що заява підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Статтею 81 Закону України «Про міжнародне приватне право» передбачено, що в Україні можуть бути визнані та виконані рішення іноземних судів у справах, що виникають з цивільних, трудових, сімейних та господарських правовідносин, вироки іноземних судів у кримінальних провадженнях у частині, що стосується відшкодування шкоди та заподіяних збитків, а також рішення іноземних арбітражів та інших органів іноземних держав, до компетенції яких належить розгляд цивільних і господарських справ, що набрали законної сили.

Частиною 1 статті 82 Закону України «Про міжнародне приватне право» встановлено, що визнання та виконання рішень, визначених у статті 81 цього Закону, здійснюється у порядку, встановленому законом України.

Відповідно до положень частини 1 статті 35 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» арбітражне рішення, незалежно від того, в якій країні воно було винесено, визнається обов`язковим і при поданні до компетентного суду письмового клопотання виконується з урахуванням положень цієї статті та статті 36.

Визнання та надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу - це поширення законної сили такого рішення на територію України і застосування засобів примусового виконання в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Частиною 1 статті 475 ЦПК України визначено, що питання визнання і надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу розглядається судом за заявою стягувача відповідно до цієї глави, якщо боржник має місце проживання (перебування) або місцезнаходження на території України.

Відповідно до частини другої статті 475 ЦПК України якщо боржник не має місця проживання (перебування) або місцезнаходження на території України, або його місце проживання (перебування) чи місцезнаходження невідоме, питання про надання дозволу на примусове виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу розглядається судом, якщо на території України знаходиться майно боржника.

Згідно з ч. 3 ст. 475 ЦПК України заява про визнання і надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу подається до апеляційного суду, юрисдикція якого поширюється на місто Київ, протягом трьох років з дня прийняття рішення міжнародним комерційним арбітражем.

Вирішуючи питання про визнання та надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу, суд не може оцінювати, чи законним є прийняте рішення, обговорювати його правильність по суті чи вносити будь-які зміни до його змісту, а перевіряє лише дотримання строків звернення з клопотанням, дотримання вимог процесуального закону щодо його форми і змісту та наявність обставин, які можуть бути підставою для відмови в задоволенні заяви.

27 листопада 2019 АТ «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» уклало із ТОВ «ІК Актив» (Україна) та ТОВ «Алом» (Україна) договір поруки №Q000112/10/19 до Договору позики № Z000045/10/18 від 25 травня 2018 року, відповідно до якого такий договір укладений з метою забезпечення Поручителем належного виконання Позичальником своїх зобов`язань за вищевказаним договором позики (а.с. 85-95).

Відповідно до положень п. 5.2 міститься арбітражне застереження, а саме, сторони погодили, що будь-який спір, розбіжності, вимога або протиріччя, яке виникає з або у зв`язку з цим Договором, у разі неможливості вирішення переговорів, повинні бути передані на вирішення до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України (м. Київ) за вибором Кредитора.

Із тексту рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України у складі голови складу Кузнєцової Н. та арбітрів Даценко К. , Зайця А.. від 30 серпня 2024 року у справі № 583/2023 вбачається, що 17 листопада 2023 року до МКАС при ТПП України надійшла позовна заява АТ «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» від 16 листопада 2023 року про стягнення солідарно з ТОВ «ІК АКТИВ» та ТОВ «АЛОМ» (Україна) 7 587 380, 18 долара США, у тому числі 5 718 782, 88 долара США заборгованості, 1 771 164, 38 долара США відсотків. 97 432, 91 долара США пені, а також витрат зі сплати арбітражного збору.

Постановою Голови МКАС при ТПП України від 17 листопада 2023 року справу було прийнято до провадження за №538/2023.

Вбачається, що після сплати позивачем арбітражного збору, МКАС при ТПП України 26 грудня 2023 року було надіслано відповідачам електронною поштою, а згодом 28 грудня 2023 року і рекомендованими листами з повідомленням про вручення копії позовних матеріалів, Регламент та Рекомендаційний список арбітрів МКАС при ТПП України з пропозицією у 30-денний строк з моменту їх отримання представити свої письмові пояснення (відзив на позовну заяву) та повідомити МКАС при ТПП України ім`я та прізвище погодженого ними арбітра.

Так, оскільки відповідачі в установлений Регламентом МКАС при ТПП України термін не повідомили МКАС при ТПП України про ім`я та прізвище спільно призначеного ними арбітра, відповідно до частини 1 статті 31 Регламенту МКАС при ТПП України Президент Торгово-промислової палати України постановою від 15 березня 2024 року призначив за відповідачів арбітром у справі № 538/2023 Зайця А..

Анатолій Заєць прийняв функції арбітра у справі 15 березня 2024 року, підписавши заяву про прийняття функцій арбітра та незалежності арбітра.

АТ «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» є позивачем, ТОВ «ІК Актив» (Україна) є відповідачем у даній справі, яка розглядалась Міжнародним комерційним арбітражним судом при Торгово-промисловій палаті України та активно приймали участь у вказаному розгляді справи. Відповідач ТОВ «АЛОМ» не приймало участі в ході даної справи.

Рішенням Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 30 серпня 2024 року розглянуто справу № 538/2023 за позовом АТ «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» (Республіка Казахстан) до ТОВ «ІК Актив» (Україна) та ТОВ «Алом» (Україна) та ухвалено рішення, яким солідарно стягнуто з ТОВ «ІК Актив» (Україна) та ТОВ «Алом» (Україна) 4 115 254,19 долара США основного боргу, 538 902,99 долара США відсотків, 64 149,74 долара США пені та 28 894,80 долара США відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору, а всього 4 747 201,72 долара США (а.с.44-82).

Встановлено, що вказане рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 30 серпня 2024 року у справі № 538/2023 було предметом розгляду Київського апеляційного суду, як суду першої інстанції та Верховного Суду, як суду апеляційної інстанції.

Так, Київський апеляційний суд ухвалою від 25 листопада 2024 року у задоволенні заяви ТОВ «ІК АКТИВ» про скасування рішення МКАС при ТПП від 30 серпня 2024 року у справі № 538/2023 за позовом АТ «Дочірній банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» (Республіка Казахстан) до ТОВ «ІК АКТИВ», ТОВ «АЛОМ» про стягнення заборгованості та витрат зі сплати арбітражного збору відмовив. Рішення МКАС при ТПП від 30 серпня 2024 року у справі № 538/2023 за позовом АТ «Дочірній банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» (Республіка Казахстан) до ТОВ «ІК АКТИВ», ТОВ «АЛОМ» про стягнення заборгованості у розмірі 7 587 380,18 доларів США та витрат зі сплати арбітражного збору залишив без змін.

Постановляючи вказану ухвалу Київський апеляційний суд керувався тим, що заявник не довів порушення оскаржуваним рішенням арбітражного суду публічного порядку, зокрема засадничих, фундаментальних принципів (засад) українського права, насамперед конституційних, основ правопорядку в Україні, а також основних засад цивільного права.

Також виснував, що заявник не надав до суду доказів на підтвердження того, що оскаржуване арбітражне рішення впливає на суспільні, економічні та соціальні основи діяльності держави Україна або таке рішення заподіє шкоду суверенітету чи безпеці держави Україна.

Інші доводи заявника не є підставами для скасування рішення МКАС при ТПП.

Верховний Суд як суд апеляційної інстанції у своїй постанові від 06 березня 2025 року перевіряючи доводи апелянта щодо наявності компетенції МКАС при ТПП на розгляд спору між сторонами погодився із обставинами встановленими Київським апеляційним судом щодо того, що згідно з пунктом 5.2 договору поруки від 27 листопада 2019 року № Q000112/10/19, укладеного між банком (позивачем), позичальником (ТОВ «АЛОМ») та поручителем (ТОВ «ІК АКТИВ»), будь-який спір, розбіжність, вимога чи протиріччя, що виникають у зв`язку з цим договором, у разі неможливості вирішення шляхом переговорів, мають бути передані на вирішення до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України (м. Київ) на вибір кредитора.

Сторони погодилися, що під час розгляду та вирішення спору застосовуватиметься Регламент Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України. Судовий розгляд проводитиметься на англійській та/або російській мовах. Кількість арбітрів має дорівнювати трьом. Розгляд спору здійснюватиметься у м. Києві, Україна. Рішення арбітражного суду буде остаточним та обов`язковим для сторін.

Отже, Київський апеляційний суд правильно вважав, що вказаний пункт договору є арбітражним застереженням, який укладений сторонами у письмовій формі з дотриманням вимог статті 7 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», в яких вони визначили спосіб вирішення спорів - шляхом арбітражу та обрали постійно діючий арбітраж, а саме МКАС при ТПП.

Договір поруки від 27 листопада 2019 року № Q000112/10/19 підписаний сторонами та в судовому порядку недійсним не визнавався.

Звертаючись до суду із заявою про скасування рішення арбітражного суду, ТОВ «ІК АКТИВ» не надало доказів того, що арбітражна процедура не відповідала угоді сторін, а доводи апеляційної скарги в цій частині є необґрунтованими.

Крім того Верховний суд перевіряючи доводи апелянта в частині неправильної оцінки Київським апеляційним судом їх доводів в частині порушення МКАС при ТПП при розгляді вище вказаної справи публічного порядку України погодився із з висновком Київського апеляційного суду, що заявник не надав до суду доказів на підтвердження того, що оскаржуване арбітражне рішення впливає на суспільні, економічні та соціальні основи діяльності держави Україна або таке рішення заподіє шкоду суверенітету чи безпеці держави Україна.

Обставини, встановлені оскаржуваним рішенням МКАС при ТПП, не стосуються суспільних, економічних та соціальних основ держави Україна, рішення ухвалено у спорі, передбаченому арбітражним застереженням, стосується, зокрема, боржника ТОВ «ІК АКТИВ» як окремої юридичної особи та самостійного учасника господарського обороту, тому виконання зазначеного рішення не суперечить публічному порядку України, що спростовує доводи апеляційної скарги у цій частині.

За таких обставин відсутні підстави для скасування рішення арбітражного суду у зв`язку з порушенням публічного порядку України.

При цьому Верховний суд зазначив, що Київський апеляційний суд обґрунтовано послався на те, що доводи заявника щодо порушення арбітражним рішенням публічного порядку України фактично зводяться до незгоди з правильністю застосування норм матеріального права, переоцінки доказів та до перегляду спору по суті, що процесуально є неприпустимим.

З врахуванням викладеного Верховний Суд виснував, що розглянувши справу в межах доводів заяви, надавши правову оцінку доводам сторін у справі, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність належних та достатніх правових підстав для скасування рішення МКАС при ТПП від 30 серпня 2024 року у справі № 538/2023.

Відповідно до статті 5 Конвенції про визнання та виконання іноземних арбітражних рішень від 10 червня 1958 року (Нью-Йорк) (далі - Конвенція), яка набрала чинності для України з 08 січня 1961 року, у визнанні і приведенні у виконання арбітражного рішення може бути відмовлено на прохання тієї сторони, проти якої воно спрямовано, лише у разі, якщо ця сторона надасть компетентній владі за місцем порушеного клопотання про визнання і приведення рішення у виконання докази того, що:

a) сторони в арбітражній угоді, за принципами застосовуваного до них закону, в будь-якій мірі були недієздатними або ця угода є недійсною за законом, якому сторони цю угоду підпорядкували, а за відсутності вказівки про таке підпорядкування, згідно із законом країни, де рішення було винесено, або

b) сторона, проти якої винесено рішення, не була належним чином повідомлена про призначення арбітра або про арбітражний розгляд або з інших причин не могла подати свої пояснення, або

c) вказане рішення винесено у спорі, не передбаченому або не підпадаючому під дію положень арбітражної угоди або арбітражного застереження в договорі, або містить висновки з питань, що виходять за межі арбітражної угоди або арбітражного застереження в договорі, з тим, однак, що у разі, якщо висновки з питань, охоплених арбітражною угодою або застереженням, можуть бути відокремлені від тих, які не охоплюються такою угодою або застереженням, то та частина арбітражного рішення, яка містить висновки з питань, охоплених арбітражною угодою або арбітражним застереженням в договорі, може бути визнана і виконана, або

d) склад арбітражного органу або арбітражний процес не відповідали угоді між сторонами або, за відсутності такої, не відповідали закону тієї країни, де мав місце арбітраж, або

е) рішення ще не стало остаточним для сторін або було скасовано або призупинено його виконання компетентною владою країни, де воно було винесено, або країни, закон якої застосовувався.

У визнанні та приведенні у виконання арбітражного рішення може бути також відмовлено, якщо компетентна влада країни, в якій порушується клопотання про визнання і приведення у виконання рішення, дійде висновку, що: a) об`єкт спору не може бути предметом арбітражного розгляду за законами цієї країни, або b) визнання і приведення у виконання цього рішення суперечать публічному порядку цієї країни.

Статтею 478 ЦПК України та статтею 36 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» передбачено, що суд відмовляє у визнанні і наданні дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу, якщо:

1) на прохання сторони, проти якої воно спрямоване, якщо ця сторона подасть суду доказ того, що:

а) одна із сторін в арбітражній угоді була якоюсь мірою недієздатною; або ця угода є недійсною за законом, якому сторони цю угоду підпорядкували, а в разі відсутності такої вказівки, - за законом держави, де рішення було винесено; або

б) сторону, проти якої винесено рішення, не було належним чином сповіщено про призначення арбітра чи про арбітражний розгляд або з інших поважних причин вона не могла подати свої пояснення; або

в) рішення винесено щодо спору, не передбаченого арбітражною угодою, або такого, що не підпадає під її умови, або містить постанови з питань, що виходять за межі арбітражної угоди; проте якщо постанови з питань, охоплених арбітражною угодою, можуть бути відокремлені від тих, які не охоплюються такою угодою, то та частина арбітражного рішення, яка містить постанови з питань, що охоплені арбітражною угодою, може бути визнана і виконана; або

г) склад міжнародного комерційного арбітражу або арбітражна процедура не відповідали угоді між сторонами або, за відсутності такої, не відповідали закону тієї держави, де мав місце арбітраж; або

ґ) рішення ще не стало обов`язковим для сторін, або було скасовано, або його виконання зупинено судом держави, в якій або згідно із законом якої воно було прийнято; або

2) якщо суд визнає, що:

а) відповідно до закону спір, з огляду на його предмет, не може бути переданий на вирішення міжнародного комерційного арбітражу; або

б) визнання та виконання цього арбітражного рішення суперечить публічному порядку України.

Тягар доведення наявності підстав для відмови у визнанні і виконанні арбітражного рішення покладається на сторону, яка заперечує проти заяви стягувача (правова позиція Верховного Суду України, викладена у справі №6-39цс14).

Боржником не надано будь-яких належних обґрунтувань та доказів, які б стали підставою для відмови у задоволенні заяви АТ «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» відповідно до вимог вищезазначених норм.

Таким чином, судом встановлено, що АТ «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» звернулось до суду із заявою про визнання та надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 30 серпня 2024 року у справі № 538/2023 у межах встановленого законом строку, заявником до заяви долучено документи згідно з переліком, передбаченим ст. 476 ЦПК України, на час звернення до суду із заявою про визнання та надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 30 серпня 2024 року вступило в законну силу, було остаточним для сторін та підлягало виконанню, позивач та відповідачі були належним чином повідомлені про арбітражний розгляд, угода, яка містить арбітражне застереження, недійсною не визнавалася, а рішення винесене арбітражним судом щодо спору, передбаченого арбітражною угодою.

Судом також не визнано, що відповідно до закону спір, з огляду на його предмет, не може бути переданий на вирішення міжнародного комерційного арбітражу або визнання та виконання цього арбітражного рішення суперечить публічному порядку України.

Відповідно до частини 1 статті 479 ЦПК України за результатами розгляду заяви про визнання і надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу суд постановляє ухвалу про визнання і надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу або про відмову у визнанні і наданні дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу за правилами, встановленими цим Кодексом для ухвалення рішення.

Згідно із частиною 6 статті 479 ЦПК Україниякщо в рішенні міжнародного комерційного арбітражу суму стягнення зазначено в іноземній валюті або валютах, суд, який розглядає це клопотання, вказує в своїй ухвалі суму стягнення у валюті, зазначеній в рішенні міжнародного комерційного арбітражу, а за заявою стягувача суд визначає суму стягнення в національній валюті України за курсом Національного банку України на день постановлення ухвали.

Оскільки рішенням міжнародного комерційного арбітражу суму стягнення зазначено в іноземній валюті та стягувач не звертався з заявою про визначення суми стягнення в національній валюті України за курсом Національного банку України на день постановлення ухвали, тому суд вказує в ухвалі суму стягнення у валюті, зазначеній в рішенні міжнародного комерційного арбітражу.

З огляду на те, що судом не встановлено підстав для відмови у визнанні та наданні дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 30 серпня 2024 року у справі № 538/2023, то подана заява АТ «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк», подана представником Регелюком С.В., підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 141, 268, 351, 352, 474, 477, 479 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву Акціонерного Товариства «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк», задовольнити.

Визнати і надати дозвіл на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 30 серпня 2024 року у справі № 538/2023 про солідарне стягнення:

з Товариства з обмеженою відповідальністю «ІК Актив» (Україна) (ідентифікаційний код: 36208668, юридична адреса: вул. Коломойцівська, 3 м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50106, Україна) та Товариства з обмеженою відповідальністю «Алом» (Україна) (ідентифікаційний код: 40782668, юридична адреса: вул. Коломойцівська, 3 м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50106, Україна) на користь позовом Акціонерного товариства «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» (Республіка Казахстан) (ідентифікаційний код: KZ1BKZKA, юридична адреса: вул. Науризбай батира, 17-А м. Алмати, A05F8G3, Республіка Казахстан) 4 115 254,19 доларів США основного боргу, 538 902,99 долара США відсотків, 64 149,74 долара США пені та 28 894,80 долара США відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору, а всього 4 747 201,72 долара США ( чотири мільйони сімсот сорок сім тисяч двісті один долар США сімдесят два цента США) .

Стягнути Товариства з обмеженою відповідальністю «ІК Актив» (Україна) (ідентифікаційний код: 36208668, юридична адреса: вул. Коломойцівська, 3 м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50106, Україна) та Товариства з обмеженою відповідальністю «Алом» (Україна) (ідентифікаційний код: 40782668, юридична адреса: вул. Коломойцівська, 3 м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50106, Україна) на користь позовом Акціонерного товариства «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» (Республіка Казахстан) (ідентифікаційний код: KZ1BKZKA, юридична адреса: вул. Науризбай батира, 17-А м. Алмати, A05F8G3, Республіка Казахстан)судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 757 грн з кожного.

Видати виконавчий лист на Акціонерного товариства «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» (Республіка Казахстан)на примусове виконання рішення міжнародного комерційного арбітражного суду Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 30 серпня 2024 року у справі № 538/2023.

Відомості щодо учасників справи:

Акціонерне товариство «Дочірній Банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» (Республіка Казахстан) (ідентифікаційний код: KZ1BKZKA, юридична адреса: вул. Науризбай батира, 17-А м. Алмати, A05F8G3, Республіка Казахстан))

Товариства з обмеженою відповідальністю «ІК Актив» (Україна) (ідентифікаційний код: 36208668, юридична адреса: вул. Коломойцівська, 3 м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50106, Україна)

Товариства з обмеженою відповідальністю «Алом» (Україна) (ідентифікаційний код: 36208668, юридична адреса: вул. Коломойцівська, 3 м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50106, Україна)

Ухвала суду може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до цього суду.

Ухвала суду, якщо вона не була оскаржена в апеляційному порядку, набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Суддя Київського

апеляційного суду М.А.Яворський