ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2025 року

м. Київ

справа № 686/18655/24

провадження № 61-16388св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Синельникова Є. В.,

суддів: Білоконь О. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Сакари Н. Ю., Шиповича В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області на ухвалу Хмельницького апеляційного суду у складі колегії суддів: Ярмолюка О. І., Грох Л. М., Янчук Т. О., від 08 листопада 2024 року,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області (далі - ГУ ПФУ в Хмельницькій області) про стягнення нараховану та недоотриману пенсію за життя її чоловіка ОСОБА_2 у розмірі 188 170,95 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області

від 04 жовтня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Стягнуто з ГУ ПФУ в Хмельницькій області на користь ОСОБА_1 нараховану та недоотриману пенсію в порядку спадкування після смерті чоловіка

ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 188 170,95 грн на підставі рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 17 липня

2023 року у справі № 560/6207/23.

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, ГУ ПФУ у Хмельницькій області через підсистему «Електронний суд» оскаржив його в апеляційному порядку.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 08 листопада 2024 року апеляційну скаргу ГУ ПФУ в Хмельницькій області на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 жовтня 2024 року повернуто заявнику.

Ухвалу суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що від імені ГУ ПФУ в Хмельницькій області апеляційну скаргу було підписано та подано

Королівською А. О., яка не мала повноважень на вчинення таких дій. Суд відхилив надані останньою докази на підтвердження повноважень щодо представлення інтересів відповідача, зокрема положення про юридичне управління, наказ про призначення Королівської А. О. на посаду провідного спеціаліста-юрисконсульта відділу представництва інтересів в судах та інших органах юридичного управління, скановану копію довіреності від 20 вересня 2024 року, якою начальником ГУ ПФУ в Хмельницькій області Крупою О. В. уповноважено Королівську А. О. здійснювати представництво інтересів відповідача, а також подібну довіреність від 19 вересня 2024 року, сформовану у підсистемі «Електронний Суд». Відхиляючи такі докази суд апеляційної інстанції виходив із того, що згідно з наявним у матеріалах справи витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на час підписання та подання апеляційної скарги (04 листопада 2024 року) особою, яка наділена повноваженнями вчиняти всі дії від імені Пенсійного фонду є виконуюча обов`язки начальника Квятківська М. Ф. Інші особи, які можуть вчиняти дії від імені відповідача у порядку самопредставництва, відповідно до даних реєстру відсутні.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та її доводи

09 грудня 2024 року ГУ ПФУ в Хмельницькій області, шляхом формування документа у підсистемі «Електронний суд»,подалодо Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 08 листопада 2024 року, у якій просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Підставою касаційного оскарження вказаного судового рішення заявник зазначає порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення про повернення апеляційної скарги заявнику. Зазначає, що апеляційний суд не взяв до уваги надані заявником довіреності, які не були скасовані на момент подачі апеляційної скарги та підтверджували право Королівської А. О. представляти інтереси у суді відповідача.

Рух касаційної скарги у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 14 лютого 2025 року відкрито касаційне провадження у справі, а ухвалою від 19 березня 2025 року справу призначено до судового розгляду.

Встановлені судами фактичні обставини справи

04 жовтня 2024 року Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області

ухвалив рішення про задоволення позову ОСОБА_1 .

Не погоджуючись із рішенням місцевого суду, ГУ ПФУ в Хмельницькій області в особі представника Королівської А. О. подало апеляційну скаргу. На підтвердження повноважень представника до апеляційної скарги було додано: сформована у підсистемі «Електронний Суд» довіреність від 19 вересня 2024 року керівника ГУ ПФУ в Хмельницькій області Крупи О. В., якою у порядку передоручення уповноважено Королівську А. О. представляти інтереси пенсійного фонду в судах України з усіма правами, які надано законом стороні у справі, з правом підписувати процесуальні документи (дійсна до моменту її скасування); скановану копію довіреності з такими ж самими правами, виданої 20 вересня 2024 року ГУ ПФУ в Хмельницькій області в особі начальника

Крупи О. В. (дійсна до 17 грудня 2024 року); витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань

від 21 січня 2022 року, де керівником ГУ ПФУ України в Хмельницькій області зазначено Крупу О. В. ; наказ про призначення Королівську А. О. юрисконсультом відділу інтересів в судах та інших органах юридичного управління від 13 вересня 2024 року; положення про юридичне управління пенсійного фонду.

08 листопада 2024 року Хмельницький апеляційний суд повернув апеляційну скаргу ГУ ПФУ у Хмельницькій області, оскільки вважав, що вона підписана особою, яка не має право її підписувати. Посилався на те, що станом на момент подання апеляційної скарги (04 листопада 2024 року) особою, яка наділена повноваженнями вчиняти всі дії від імені УПФ, є виконуюча обов`язки начальника Квятківська М. Ф., а не Крупа О. В.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла таких висновків.

У пункті 8 частини третьої статті 129 Конституції України визначено, що однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на апеляційне оскарження судового рішення, гарантованого національним законом, оскільки це є порушенням права на справедливий судовий розгляд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Апеляційне провадження є важливою процесуальною гарантією захисту прав і охоронюваних законом інтересів осіб, які брали участь у розгляді справи у випадках та порядку, встановлених ЦПК України.

Згідно зі статтею 17 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Статтею 355 ЦПК України встановлено, що апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Вимоги до оформлення апеляційної скарги передбачені статтею 356 ЦПК України.

Апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи (частина третя статті 356 ЦПК України).

До апеляційної скарги додаються довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися (пункт 1 частини четвертої статті 356 ЦПК України).

Відповідно до пункту 1 частини п`ятої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

За змістом частин третьої, четвертої, сьомої, восьмої статті 62 ЦПК України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції (частина четверта статті 14 ЦПК України).

Відповідно до пунктів 24, 26 Положення підсистема «Електронний суд» - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

Пунктами 30-35 зазначеного Положення передбачено, що користувач ЄСІТС може уповноважити іншого користувача на вчинення дій із використанням Електронного суду в інтересах довірителя, надавши засобами відповідної підсистеми ЄСІТС такому повіреному довіреність в електронній формі відповідно до вимог процесуального законодавства.

Надання довіреності в електронній формі здійснюється засобами Електронного кабінету шляхом створення електронного документа встановленої форми, в якому визначається обсяг повноважень повіреного.

Довіреність в електронній формі, підписана кваліфікованим електронним підписом довірителя, надає можливість повіреному виконувати визначений довірителем перелік дій засобами Електронного суду. Повірений, якому довірителем видана довіреність в електронній формі із правом передоручення, може надати таку довіреність іншому користувачу на вчинення дій в інтересах довірителя (передоручення).

Від імені юридичної особи видавати довіреності в електронній формі мають право особи, зазначені у відомостях Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо такої юридичної особи у графі «Прізвище, ім`я, по батькові, дати обрання (призначення) осіб, що обираються (призначаються) до органу управління такої юридичної особи, уповноважених представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або такі, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи».

Довіреність в електронній формі, що підтверджує повноваження представника, та електронні документи, на підставі яких відбувалось передоручення прав первинного довірителя (за їх наявності), автоматично додаються до документів, відправлених представником засобами Електронного суду.

Довіреність в електронній формі дійсна до моменту її скасування довірителем або протягом строку, на який вона видана. При втраті чинності довіреності в електронній формі автоматично скасовуються також усі її похідні довіреності, що видані в порядку передоручення.

У справі, яка переглядається, підставою підписання та подання апеляційної скарги та представництва відповідача була сформована у підсистемі «Електронний суд» 19 вересня 2024 року довіреність у порядку передоручення, згідно з якою Крупа О. В., як керівник ГУ ПФУ в Хмельницькій області на підставі витягу з ЄДР уповноважив в порядку передоручення Королівську А. О. представляти інтереси відповідача в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи.

Зазначена форма довіреності відповідає пунктам 30-35 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, ураховуючи факт її формування і підписання начальником ГУ ПФУ в Хмельницькій області, який може вчиняти усі дії від імені юридичної особи.

Електронне доручення формується підсистемою «Електронний суд» самостійно, відповідно до обраного обсягу повноважень представника (постанова Верховного Суду від 08 вересня 2021 року у справі № 753/10165/21).

Зазначені обставини апеляційний суд не перевірив та не врахував, що апеляційна скарга була подана через підсистему «Електронний суд», що є можливим у випадку наявності в особи особистого електронного кабінету у системі ЄСІТС, проходження нею відповідної автентифікації, після якої їй було надано доступ до підсистеми «Електронний суд» та матеріалів справи (відповідно до її повноважень). Апеляційний суд не перевірив наявності у електронних матеріалах справи довіреності, а також наявності у представника ГУ ПФУ в Хмельницькій області Королівської А. О. повноважень на підписання та подання апеляційної скарги на підставі довіреності від 19 вересня 2024 року, яка згідно з пунктом 34 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи автоматично додається до документів, відправлених представником засобами Електронного суду, у зв`язку із чим дійшов помилкового висновку про наявність передбачених пунктом 1 частини п`ятої статті 357 ЦПК України підстав для повернення апеляційної скарги.

Зміна керівника ГУ ПФУ в Хмельницькій області Крупи О. В. на Квятківську М. Ф. не свідчить про припинення повноважень представника, оскільки довіреність

від 19 вересня 2024 року дійсна до її скасування, а довіреність від 20 вересня

2024 року дійсна до 17 грудня 2024 року, тобто на момент подання апеляційної скарги Королівська А. О. була уповноваженою особою на представлення інтересів УПФ. Доказів про те, що зазначені довіреності було скасовано у передбаченому законом порядку матеріали справи не містять.

Колегія суддів звертає увагу на те, що повернення заяв (скарг) за наявності у суду процесуальної можливості пересвідчитись у наявності в особи відповідних повноважень під час розгляду справи (скарги) містить ознаки надмірного формалізму та ставить під загрозу дотримання завдань судочинства.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі (частина шоста статті 411 ЦПК України).

За таких обставин, ухвала суду апеляційної інстанції від 08 листопада 2024 року про повернення апеляційної скарги постановлена судом апеляційної інстанції з порушенням норм процесуального права і неправильним застосуванням норм матеріального права, що є в силу вимог статті 411 ЦПК України підставою для її скасування.

Разом з тим, як слідує з матеріалів справи, у грудні 2024 року ГУ ПФУ в Хмельницькій області повторно подало апеляційну скаргу на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 жовтня

2024 року.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 28 січня 2025 року апеляційну скаргу ГУ ПФУ в Хмельницькій області залишено без задоволення, а рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 жовтня

2024 року - без змін.

Таким чином, оскільки після надходження цивільної справи до Верховного Суду з`ясувалося, що суд апеляційної інстанції розглянув раніше повернуту ним апеляційну скаргу, отже сторона відповідача реалізувала право на апеляційний перегляд рішення місцевого суду, то відсутні підстави для направлення справи до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про апеляційний перегляд рішення суду першої інстанції.

Вказане узгоджується із висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 20 вересня 2018 року у справі № 751/3840/15-ц (провадження № 14-280цс18).

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області задовольнити частково.

Ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 08 листопада 2024 року скасувати.

Справу № 686/18655/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду в Хмельницькій області про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкуванняповернути до суду першої інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Є. В. Синельников

Судді: О. В. Білоконь

О. М. Осіян

Н. Ю. Сакара

В. В. Шипович