ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 686/29724/20

Провадження № 22-ц/820/705/25

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Спірідонової Т.В. (суддя-доповідач), Гринчука. Р.С., Костенка А.М.

секретар судового засідання - Кошельник В.М.

за участю: апелянта - ОСОБА_1 ,

відповідачки - ОСОБА_2 ,

представника відповідачки - адвоката Костика О.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 686/29724/20 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 09 січня 2025 року, у складі судді Стефанишина С.Л., у справі за позовом ОСОБА_1 до Хмельницької міської ради, ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення,

встановив:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати незаконними та скасувати рішення сесії Хмельницької міської ради №34 від 17.09.2014 в частині надання дозволу ОСОБА_2 на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,0268 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться по АДРЕСА_1 ; визнати незаконними та скасувати рішення сесії Хмельницької міської ради № 59 від 17.06.2020 в частині передачі у власність ОСОБА_2 земельної ділянки площею 0,0252 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 09 січня 2025 року залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Хмельницької міської ради, ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, у судові засідання, призначені на 19 грудня 2024 року та 09 січня 2025 року, не з`явилися та не надали доказів, які підтверджують неможливість їх явки в судові засідання.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 09 січня 2025 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм процесуального права.

Узагальнення доводів апеляційної скарги

Апеляційна скарга мотивована тим, що явка позивача була визнана судом обов`язковою. Проте, на судове засідання, яке було призначене на 19 грудня 2024 року, позивач прибути не зміг через стан здоров`я, оскільки був хворий та перебував на ізоляції в домашніх умовах. Крім того, представник позивача ОСОБА_3 , який перебував за межами міста Хмельницького, 19.12.2024 направив на електронну адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи, з метою надання висновку про правомірність рішень та дій нотаріуса та надання свідоцтва про право на спадщину, які він ще не отримав. Про судове засідання, яке було призначене на 09.01.2025, позивач повідомлений не був, представник повідомив його лише 09.01.2025 о 12 год про те, що засідання відбулося без участі позивача.

Процесуальні дії апеляційного суду

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 19 лютого 2025 року апеляційну скаргу залишено без руху.

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 14 березня 2025 року поновлено ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження, відкрито апеляційне провадження у справі.

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 17 березня 2025 року справу призначено до розгляду.

Узагальнені доводи та заперечення учасників справи

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Апелянт ОСОБА_1 та його представник - адвокат Бабюк І.М. у судовому засіданні апеляційну скаргу підтримали з підстав, наведених у ній.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат Костик О.М. в судовому засіданні заперечили проти вимог апеляційної скарги, вважають, що ухвала суду є законною та обґрунтованою, а тому підстави для її скасування відсутні.

Представник Хмельницької міської ради повідомлений належним чином про дату, час і місце слухання справи, в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Мотивувальна частина

Встановлені фактичні обставини справи

Встановлено, що у грудні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Хмельницької міської ради, ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення міської ради.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31 жовтня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 14 грудня 2023 року ухвала Хмельницького міськрайонного суду від 31 жовтня 2023 року була скасована, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15 січня 2024 року справу № 686/29724/20 за позовом ОСОБА_1 до Хмельницької міської ради, ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення призначено в судове засідання до розгляду на 05 лютого 2024 року об 11 год 30 хв., та в подальшому судові засідання неодноразово відкладалися.

19 грудня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Бабюк І.М. через електронну пошту направив до суду клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, оскільки він перебуває за межами міста Хмельницького, свідоцтва про право на спадщину на будинок по АДРЕСА_2 позивач не отримав, у зв`язку з перевіркою дій нотаріуса Очеретної О.М. Міністерством юстиції України.

На судове засідання, призначене на 19 грудня 2024 року, ОСОБА_1 26 листопада 2024 року був повідомлений смс - повідомленням на номер мобільного телефону, що підтверджується довідкою про доставку смс.

Відповідно до повідомлення по справі дата наступного судового засідання визначена 09 січня 2025 року на 10:00 годину, про яке позивач ОСОБА_1 повідомлявся у додатку «Viber», та відповідно до довідки про доставку повідомлення у додатку «Viber» позивачу дане повідомлення доставлено 19.12.2024 о 14:57 год на номер телефону НОМЕР_1 .

09 січня 2025 року перед початком судового засідання на електронну пошту суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Бабюка І.М. про відкладення розгляду справи на іншу дату, оскільки представник позивача перебуває за межами міста Хмельницького, документів, які є підставою підтвердження позовних вимог та задоволення позову не отримав, тому просив визначити іншу дату слухання справи з метою подання відповідних документів.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 09 січня 2025 року залишено без розгляду позов ОСОБА_1 до Хмельницької міської ради, ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення не відповідає.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга статті 2 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша та п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (стаття 211 ЦПК України).

Згідно із частинами 2, 4, 5 статті 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Частина 6 статті 128 ЦПК України передбачає, що судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 130 ЦПК України у разі відсутності в адресата електронного кабінету судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Можливість повідомлення учасника справи, зокрема, за допомогою засобів мобільного зв`язку передбачена у частинах 9, 13 статті 128 ЦПК України.

Так, у частині 9 статті 128 ЦПК України зазначено, що суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема у справах про видачу обмежувального припису - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Тобто суд може повідомляти учасників справи про розгляд справи зазначеними засобами зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику лише у випадках термінової необхідності, передбачених ЦПК України.

У частині 13 статті 128 ЦПК України за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має електронного кабінету, та технічної можливості повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Встановлено, що повідомлення позивача ОСОБА_1 на судові засідання, які були призначені на 19 грудня 2024 року та на 09 січня 2025 року, здійснювалося за допомогою смс-повідомлення, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку смс-повідомлень ОСОБА_1 на номер телефону НОМЕР_1 . При цьому, в матеріалах справи відсутня заява ОСОБА_1 про направлення йому повісток у виді повідомлень у мобільний додаток «Viber». В матеріалах справи відсутні відомості про повідомлення представника позивача ОСОБА_3 про слухання справи, яке було призначена на 19 грудня 2024 року та на 09 січня 2025 року.

Суд першої інстанції, повідомляючи позивача про дату, час і місце судового засідання, направив йому повідомлення про розгляд справи на 19 грудня 2024 року та 09 січня 2025 року на мобільнийномер НОМЕР_1 (т. 2, а. с.149, 156), який є відмінним від номеру телефону, який позивач вказував у позовній заяві. Як вбачається з матеріалів справи цей номер мобільного телефону належить представнику позивача ОСОБА_3 , про що він зазначав у своїх заявах про відкладення розгляду справи (т.2 а.с.151, 157).

Обов`язок суду повідомити учасників справи про дату, час і місце судового засідання є реалізацією однієї з основних засад цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку зумовлює порушення не лише права учасника справи на таке повідомлення, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі № 522/18010/18, Верховного Суду від 13 червня 2024 року у справі № 461/2716/20).

За відсутністю відповідної заяви сторони, надіслання судом судової повістки у виді смс-повідомлення на мобільний номер телефону не вважається належним повідомленням сторони про розгляд справи, передбаченим для такої ситуації законом.

Такі висновки викладені у постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 666/6309/13-ц, від 10 листопада 2022 року у справі № 440/222/19 та від 31 січня 2023 року у справі № 693/812/21.

Встановлено, що в матеріалах справи №686/29724/20 відсутня заява позивача ОСОБА_1 про направлення йому повісток у виді смс-повідомлення на мобільний номер телефону НОМЕР_1 .

Враховуючи вищенаведені норми права та встановлені обставини, апеляційний суд констатує, що надіслання судом судової повістки у виді смс-повідомлення позивачу ОСОБА_1 за номером телефону НОМЕР_1 про розгляд справи, призначеної на 19.12.2024 та на 09.01.2025, не є належним повідомленням учасника справи.

Отже, постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність законних підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, а тому оскаржувану ухвалу слід скасувати та направлити справу для продовження розгляду до Хмельницького міськрайонного суду.

Висновки суду апеляційної інстанції

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобовязує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Відповідно до п.п.1, 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали є підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Оскаржувана ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права, тому оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню як така, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.374, 379, 381, 382, 389, 390 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 09 січня 2025 року про залишення позову без розгляду скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 11 квітня 2025 року.

Судді: Т. В. Спірідонова

Р. С. Гринчук

А. М. Костенка