ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4901/25 Справа № 215/5815/24 Суддя у 1-й інстанції - Квятковський Я. А. Суддя у 2-й інстанції - Корчиста О. І.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

10 квітня 2025 року м.Кривий Ріг

Суддя Дніпровського апеляційного суду Корчиста О.І., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 23 вересня 2024 року у справі №215/5815/24 за позовом ОСОБА_1 до Тернівської районної у місті Кривому Розі ради про визнання незаконною бездіяльністі щодо безпідставного невиконання наказу Міністерства праці та соціальної політики України від 29 липня 1993 р. № 58 і Міністерства юстиції України від 08.06.2001 р. № 259/34/5, зобов`язання укласти трудовий договір і виконувати умови п. 1.1 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, які підлягають державному соціальному страхуванню,

встановив:

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 23 вересня 2024 року у відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 відмовлено.

ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 12 березня 2025 року заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Дніпровського апеляційного суду Корчистої О.І., Бондар Я.М., Зубакової В.П. визнано необґрунтованою.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 14 березня 2025 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Дніпровського апеляційного суду Корчистої О.І., Бондар Я.М., Зубакової В.П. відмовлено.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 24 березня 2025 року з суду першої інстанції витребувано цивільну справу, яка надійшла до Дніпровського апеляційного суду.

До апеляційної скарги заявником додано заяву, в якій він порушує клопотання про звільнення його від сплати судового збору, яке обґрунтовано тим, що він є членом малозабезпеченої сім`ї з доходом у 2 250 гривень, які є менше рівня прожиткового мінімуму і предмет позову стосується соціальних прав.

Вирішуючи клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору, виходжу з наступного.

Статтею 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення справляється судовий збір.

Порядок сплати судового збору визначено ст. 6 вказаного Закону. На підтвердження сплати судового збору надається документ, що підтверджує його сплату.

Підпунктом 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону «Про судовий збір» визначені ставки судового збору за подання апеляційної і касаційної скарг юридичною, фізичною-особою підприємцем та фізичною особами на ухвалу суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подана (здана на пошту) фізичною особою в березні 2025 року.

Згідно п.п. 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону «Про судовий збір» за подання фізичною особою апеляційної скарги на ухвалу суду сплачується судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2025 року встановлено у розмірі 3 028 гривень.

Отже, за подання апеляційної скарги на ухвалу суду скаржник мав сплатити судовий збір в сумі 605,60 гривень (3 028 х 0,2).

Щодо неспроможності сплатити судовий збір у зв`язку зі скрутним майновим станом, зауважую наступне.

Згідно ч. 1 та 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати відповідні докази (наприклад, Відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору, довідка про доходи з Державної податкової служби України, тощо) на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Посилаючись на те, що заявник не має змоги сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 23 вересня 2024 року, ним не надано відповідних належних доказів, які відображають повну інформацію про їх дохід за попередній календарний рік.

Зокрема, додана до апеляційної скарги довідка Тернівського УПСЗН №857 від 14 лютого 2025 року містить інформацію про доходи ОСОБА_1 за 2023-2024 роки, однак, вищезазначена інформація не може бути доказом на підтвердження скрутного матеріального становища апелянта.

Вказане перешкоджає дійти обґрунтованого висновку про наявність або відсутність підстав для звільнення заявника від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Крім того, ОСОБА_1 як на підставу звільнення від сплати судового збору посилається на те, що він є членом малозабезпеченої сім`ї, при цьому, жодного доказу зазначеному суду апеляційної інстанції не надано.

Малозабезпечена сім`я - це сім`я, яка з поважних або незалежних від неї причин має середньомісячний сукупний дохід нижчий, ніж прожитковий мінімум для сім`ї. Цього статусу набувають лише ті сім`ї, яким призначено державну допомогу відповідно до Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям» та Порядку призначення і виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, затвердженого ПКМУ від 24.02.2003 №250.

Також посилання ОСОБА_1 на те, що його позов стосується соціальних прав, що є підставою для звільнення від сплати судового збору не ґрунтується на вимогах закону, оскільки, відповідно п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справа про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. З такими позовними вимогами ОСОБА_1 до суду не звертався.

З огляду на вказане, підстави для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на оскаржувану ухвалу суду першої інстанції відсутні.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Отже, клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Судовий збір сплачується за наступними реквізитами: Отримувач: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/22030101, номер рахунку UA0004628 , Код ЄДРПОУ 37988155, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Дніпровський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, з наданням скаржнику строку для усунення недоліків у вигляді сплати судового збору в сумі 605,60 гривень.

Керуючись ст. 357, 185 ЦПК України,

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 23 вересня 2024 року у справі №215/5815/24 залишити без руху.

Надати скаржнику строк для виконання вимог ухвали у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали суду, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Суддя Дніпровського апеляційного суду О.І. Корчиста