Справа № 2-261/2006
Провадження № 2-зз/357/10/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Любченко А. С.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із заявою про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01.12.2005 у справі № 2-261/2006 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання недійсним правочину дарування квартири.

Заява мотивована тим, що 01 грудня 2005 року за клопотанням ОСОБА_2 по справі № 2-261/2006 Білоцерківським міськрайонним судом Київської області постановлено ухвалу про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що була зареєстрована за ОСОБА_3 . У подальшому, рішенням суду від 05 січня 2006 року задоволено позов ОСОБА_2 , визнано недійсним правочин дарування квартири АДРЕСА_1 ; визнано за ОСОБА_2 право власності на квартиру АДРЕСА_1 . На підставі вказаного судового рішення, ОСОБА_2 27 березня 2006 року зареєструвала право власності на дану квартиру. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, у зв`язку з чим відкрилась спадщина на належне їй на праві власності майно, зокрема й на квартиру АДРЕСА_1 . Єдиним спадкоємцем майна померлої є її рідний син - ОСОБА_1 , який 25 червня 2024 року звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Однак, 22 листопада 2024 року державний нотаріус відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із наявністю арешту нерухомого майна спадкодавця ОСОБА_2 , на підставі ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01 грудня 2005 року.

Заявник вказує, що змінились обставини, що зумовили застосування накладення арешту на майно, що було предметом спору між сторонами, оскільки такі заходи були вжиті судом з метою забезпечення виконання потенційного рішення суду про задоволення позовних вимог, тому подальша їх дія може призвести до порушення прав та законних інтересів заявника ОСОБА_1 в частині спадкування обтяженої арештом квартири АДРЕСА_1 , яка увійшла до спадкової маси після смерті позивача ОСОБА_2 . Враховуючи вищевикладене, заявник на підставі ст. 158 ЦПК України просить скасувати заходи забезпечення позову.

Учасники процесу в судове засідання не з`явились, своїх представників не направили, про день, час та місце розгляду заяви повідомлені належним чином.

Враховуючи обмежений строк розгляду вищезазначеного клопотання в порядку ч.2 ст.158 ЦПК України та те, що явка судом обов`язковою не визнавалась, неявка сторін в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Суд, дослідивши заяву, матеріали цивільної справи № 2-261/2006, дійшов висновку про необхідність задоволення заяви з огляду на наступне.

У провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебувала вищевказана цивільна справа № 2-261/2006.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01.12.2005 року було задоволено заяву ОСОБА_2 , накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що була зареєстрована за ОСОБА_3 (а.с. 16).

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05 січня 2006 року позов ОСОБА_2 було задоволено, визнано недійсним правочин дарування квартири АДРЕСА_1 , укладений 09 жовтня 2004 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Дуднік І.В.; визнано за ОСОБА_2 право власності на квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 28).

З витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 10209678 від 27 березня 2006 року вбачається, що 27 березня 2006 року ОСОБА_2 зареєструвала право власності на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 7230332 (а.с. 43).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 44).

Встановлено, що заявник ОСОБА_1 є спадкоємцем усього майна після смерті ОСОБА_2 , однак постановою державного нотаріуса Першої білоцерківської державної нотаріальної контори Кравець А.В. відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері - ОСОБА_2 , оскільки згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 22 листопада 2024 року № 404907272 виявлено наявність арешту нерухомого майна спадкодавця ОСОБА_2 , а саме квартири АДРЕСА_1 на підставі ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01 грудня 2005 року (а.с. 48-49).

Відповідно до ч. 1- 4 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Згідно зі ст.ст.149,150 ЦПК України метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Відповідно до ч. 7 ст.158 ЦПК України, у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для скасування заходів забезпечення позову, суд враховує, що позов в межах якого вживались заходи забезпечення, було розглянуто по суті та задоволено, рішення суду набрало законної сили, ОСОБА_2 зареєструвала за собою право власності на квартиру, на підставі рішення суду, а отже необхідність у застосуванні заходу забезпечення позову відпала.

Аналіз правових норм глави 10 розділу І ЦПК України, якими врегульовано питання скасування заходів забезпечення позову, дає можливість зробити висновок про те, що підставою для скасування заходів забезпечення позову можуть бути будь-які обставини, які свідчать про відсутність потреби у забезпеченні позову, про неефективність вжитих заходів, про невідповідність вжитих заходів дійсним обставинам справи, про наявність зловживань з боку позивача при вирішенні питання про забезпечення позову тощо, а також за наявності обставин, зазначених в частині тринадцятій статті 158 ЦПК України.

Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Керуючись ст. 158, 353-354 ЦПК України, Постанова Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Скасувати заходи забезпечення позову вжитих відповідно до ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01 грудня 2005 року про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер обтяження: 2650449.

Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили направити заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, в разі, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. Я. Ярмола