Справа № 953/307/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" квітня 2025 р.

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Вітюка Р.В.,

за участю секретаря судового засідання Соломонової К.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Фізична особа підприємець ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , відповідно до якого просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду у розмірі 22 416,66 гривень; судові витрати, а саме судовий збір у розмірі 1 211,20 гривень та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 гривень. Також просив розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Київський районний суд м. Харкова ухвалою від 17.01.2025 відкрив спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначив судове засідання на 13.02.2025.

У судові засіданні, призначені на 13.02.2025, 13.03.2025 з`явився відповідач, позивач та її представник не з`явилися. Позивачка отримувала ухвалу про відкриття провадження у справі та призначення справи до розгляду 28.01.2025, що підтверджується інформацію з офіційного сайту Укрпошти за трекінгом 324, та ухвалу про відкладення справи на 10.04.2025 сторона отримала 04.04.2025, що підтверджуєтсья повідомленням про вручення поштового відправлення. Також представник позивачки повідомлявся про дату, час та місце судового засідання своєчасно та належним чином шляхом направлення до електронного кабінету представника позивача ухвали від 17.01.2025 та судових повісток (доставлено 17.01.2025 ухвала від 17.01.2025; 23.01.2025 судова повістка на 13.02.2025; 18.02.2025 судова повістка на 13.03.2025), що згідно з частиною сьомою статті 272 ЦПК України вважається врученням стороні. Заяву про зміну представника до сдуу не надходило. У зв`язку з неявкою позивача та його представника судове засідання було відкладено на 10.04.2025.

Сторони у судове засідання 10.04.2025 не з`явилися. Позивач та її представник повідомлялися шляхом направлення до електронного кабінету представника позивача судової повістки на призначене судове засідання (доставлено 13.03.2025), також на електронну пошту представника (доставлено 13.03.2025) та шляхом направлення СМС (доставлено 13.03.2025) та рекомендованим повідомленням на адресу самої позивачки, яке їй вручено 04.04.2025. Відповідач повідомлений про судове засідання, що підтверджується розпискою про наступне судове засідання. Третя особа повідомлялась належним чином.

У зв`язку з неявкою у судове засідання учасників справи відповідно до ч. 2 ст. 247ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У відповідності до статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1 2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи; (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанови Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 643/856/15-ц, від 18.01.2022 у справі № 369/3184/19).

Залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Залишення позову без розгляду належить до дискреційних повноважень суду, застосування яких залежить від обставин кожної конкретної справи та поведінки учасників справи, з урахуванням вимог добросовісності та заборони зловживання процесуальними правами.

Відповідно до правової позиції, викладеної, зокрема у постановах Верховного Суду від 22.05.2019 у справі № 310/12817/13, від 10.01.2024 у справі № 456/1278/20, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причини такої неявки.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20.01.2021 у справі № 450/1805/18, від 16.08.2022 у справі № 128/2557/19, від 31.05.2023 у справі № 693/1116/20, від 04.04.2024 у справі № 686/15042/20, від 10.09.2024 у справі № 766/25493/19, від 03.04.2025 у справі № 203/4777/20.

Суд враховує, що (І) у справі відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) осіб; (ІІ) позивач повідомлений про судові засідання належним чином у порядку, передбаченому статтями 128, 272 ЦПК України шляхом надсилання ухвали про відкриття провадження у справі та судових повісток засобами поштового зв`язку та представнику в електронний кабінет, що підтверджується відповідними довідками про доставку; (ІІІ) судове засідання два рази відкладалося; (IV) позивач не подав клопотання про розгляд справи без його участі та без участі його представника або будь-якого іншого щодо можливості розгляду справи за його відсутності; (V) позивачка має представника, який є адвокатом, тобто обізнаний з нормами процесуального законодавства; (VI) участі позивачки або її представника у судовому засіданні обумовлена необхідністю з`ясувати дійсні обставини справи щодо правовідносин, що склались між учасниками справи.

Отже, суд, враховуючи повторну неявку позивача до суду (не з`явився на жодне з трьох засідань), належне повідомлення позивача та його представника, відсутність від останніх заяви про розгляд справи без них, вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого позивача.

Уникнення позивачем судових засідань, якого викликали та повідомили належним чином про них, й неможливість судом першої інстанції через це розглянути спір по суті не є підставою для висновків про обмеження позивача у доступі до суду та правосуддя (пункт 63 постанови Верховного Суду від 12.09.2024 у справі № 947/22076/19).

Залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись статтею 2, частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257, статтями 258, 259 261, 353 - 355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Фізична особа підприємець ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання) безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Роман ВІТЮК