Справа № 607/847/25
Провадження № 2/0198/152/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2025 року Юр`ївський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Білинського М.В., за участю секретаря судового засідання Літвіченко В.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с-ща Юріївка, в порядку спрощеного позовного провадження заяву позивача ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

13.03.2025 з Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області до Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області на підставі п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України надійшла на розгляд за територіальною підсудністю вказана справа.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу. В обґрунтування своїх позовних вимог, вказав, що 05.04.2023 року зареєстрував шлюб з громадянкою ОСОБА_2 (далі відповідач) у Красноградському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Красноградському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 49. Від цього шлюбу у сторін спільних малолітніх та неповнолітніх дітей не має. Подружнє життя з відповідачем не склалось через відсутність взаєморозуміння та різні погляди на життя, постійні сварки. Сімейно - шлюбні відносини припинені влітку 2024 року, проживають окремо один від одного, спільного господарства не ведуть. Позивач зазначив, що не має наміру примирятися з відповідачем, строку на примирення не потребує, категорично налаштований розірвати шлюб.

Ухвалою Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області від 19.03.2025 у справі відкрито спрощене позовне провадження, справу призначено до розгляду з повідомленням (викликом) сторін.

14.04.2025 належним чином повідомлені сторони в судове засідання не з`явилися.

12.04.2025 на електронну пошту суду надійшла заява від позивача ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з примиренням сторін.

Ураховуючи вимоги частини першої статті 223 ЦПК України та частини другої статті 247 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників процесу на підставі наявних у справі доказів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України.

Згідно з положеннями пункту 5 частини третьої статті 2 ЦПК України однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є диспозитивність.

Дії та воля сторони цивільного процесу фактично визначає спрямованість процесуальної діяльності суду та її результати.

Відповідно до частини першої, третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Закріплене за позивачем право на подання заяви про залишення позову без розгляду є абсолютним і не залежить від думки інших учасників процесу. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (постанови Верховного Суду від 10 квітня 2020 року у справі № 548/2531/18, від 05 жовтня 2021 року у справі №308/13199/17, від 04 квітня 2022 у справі № 441/1609/19).

Суд не наділений повноваженнями відмовити позивачу, який просить не розглядати його позовні вимоги по суті (постанова Верховного Суду від 03 лютого 2023 року у справі № 683/1861/19 (провадження № 61-12483св22).

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації (постанова Верховного Суду від 11 січня 2022 року у справі № 449/1290/20 (провадження № 61-18698св21).

При цьому суд зазначає, що звернення із заявою про залишення позовної заяви без розгляду до початку розгляду справи по суті є правом позивача та унеможливлює вирішення спору, тому суд вважає можливим вирішити подане стороною позивача клопотання про залишення позову без розгляду до розгляду справи по суті у судовому засіданні за відсутності учасників справи.

Ураховуючи викладене, оскільки заява про залишення позову без розгляду подана позивачем до початку розгляду справи по суті, з огляду на принцип диспозитивності цивільного процесу, суд вважає можливим її задовольнити, залишивши позов без розгляду та роз`яснивши позивачу, що відповідно до частини 2 статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Позивач, як особа з інвалідністю ІІ групи, судовий збір не сплачував, так як звільнений від сплати на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 , про залишення позову без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 14 квітня 2025 року.

Суддя М. В. Білинський