Справа №297/4466/24 Головуючий у 1-й інст. Кірічук М. М.
Категорія 56 Доповідач Павицька Т. М.
У Х В А Л А

09 квітня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого: Павицької Т.М.,

суддів: Шевчук А.М., Коломієць О.С.

розглянувши клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції по цивільній справі №297/4466/24 за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_4 про повернення суми авансового платежу та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення коштів, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Романівського районного суду Житомирської області від 10 березня 2025 року,

в с т а н о в и в:

В провадженні Житомирського апеляційного суду знаходиться вищезазначена цивільна справа №297/4466/24 за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_4 про повернення суми авансового платежу та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення коштів.

Розгляд справи призначено на 14 квітня 2025 року в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами.

09 квітня 2025 року на електронну адресу суду від представника ОСОБА_1 Попович Ш.О. надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням сервісу «Easycon». Клопотання обґрунтовує передбаченим правом брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, віддаленістю Житомирського апеляційного суду від місця здійснення його адвокатської діяльності та запровадженням воєнного стану.

Розглянувши клопотання по суті апеляційний суд приходить до висновку, що воно підлягає поверненню без розгляду з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 Цивільного процесуального кодексу провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 212 ЦПК України учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання чи заперечення визначені у статті 183 ЦПК України.

Письмова заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (абзац перший частини другої статті 183 ЦПК України).

У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання (частина 8 статті 62 ЦПК України).

У частині четвертій статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до частини другої статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Пунктом 9 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року №41, передбачено, що ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).

По своїй суті підписання та/або подання клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції є процесуальними формами реалізації повноважень із представництва, яке має здійснюватися адвокатами.

З доданого до клопотання ордера серія АО №1163641 від 08 квітня 2025 року вбачається, що Попович Ш.О. уповноважений представляти інтереси ОСОБА_1 в Житомирському апеляційному суді, однак ордер не містить підпису адвоката.

Відтак, ордер серії АО №1163641 від 08 квітня 2025 року не відповідає вимогам п. 9 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, а саме не містить підпису адвоката, а тому з урахуванням змісту пункту 11 Положення, ордер, доданий адвокатом Попович Ш.О. до клопотання не є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах ОСОБА_1 зокрема на звернення до Житомирського апеляційного суду із клопотанням про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Також колегія суддів звертає увагу на те, що статтею 14 ЦПК України, зокрема, передбачено, що у судах функціонує Єдина судова Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частинами п`ятою, шостою статті 43 ЦПК України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пунктів 24, 25 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, який затверджено рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 (далі - Положення про ЄСІТС) підсистема «Електронний суд» далі - Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Відповідно до пункту 10 Положення про ЄСІТС адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.

Отже адвокат Попович Ш.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , міг подати клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції: 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету).

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Отже, з огляду на імперативну вказівку процесуального закону, клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції не може бути прийняте до розгляду.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Оскільки у цій справі долучений до клопотання ордер не підписаний адвокатом Попович Є.Г., клопотання подане електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд», то вказане клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів є таким, що не відповідає вимогам ст. 183 ЦПК України, а тому підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що ухвалою Житомирського апеляційного суду від 25 березня 2025 року було вирішено клопотання ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Керуючись ст. 14, 183, 212 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді