Справа № 698/113/25
Провадження № 2/698/124/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

07 квітня 2025 р. Катеринопільський районний суд Черкаської області, у складі:

головуючого судді Лазаренка В.В.,

за участю секретаря судового засідання Триліс Я.О.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом першого заступника керівника Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області в інтересах держави в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області, Калинопільської селищної ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної водним живим ресурсам,

ВСТАНОВИВ:

Перший заступник керівника Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області, 11.02.2025 року звернулася до суду з позовом в інтересах держави в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області та Калинопільської селищної ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної водним живим ресурсам.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 27.09.2024 року ОСОБА_1 здійснив вилов риби на річці Гнилий Тікич в районі с. Луківка, Звенигородського району Черкаської області мисиновою сіткою (знаряддя лову заборонено для любителського рибальства) та виловив рибу-карась 11 штук вагою 2 кг. та завдав збитків на суму 17391 грн., своїми діями порушив п.п. 1, п.1, розділу 4 правил любительського і спортивного рибальства та скоїв адміністративне правопорушення за ч. 4 ст. 85 КУпАП за що притягнутий до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн. з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення. Оскільки на думку позивача діями ОСОБА_1 завдані збитки державі на суму 17391 грн. яка в добровільному порядку не відшкодована, просить стягнути завдану шкоду за рахунок відповідача та з урахуванням уточненого позову суму сплаченого судового збору 2422,40 грн..

На обґрунтування необхідності здійснення представництва інтересів держави в цій справі прокурор зазначив, що Звенигородська окружна прокуратура, враховуючи наявність значної суми збитків, направила запит до Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області та Катеринопільської селищної ради з метою встановлення підстав, з яких вони самостійно не звертаються до суду для захисту інтересів держави. З отриманої відповіді прокурору стало відомо, що Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області та Калинопільська селищна рада не мають можливості самостійно звернутись до суду з позовом про стягнення із ОСОБА_1 17391 грн. грн. завданих збитків державі через відсутність коштів для сплати судового збору.

Враховуючи викладене, сам факт не звернення до суду указаних компетентних органів з позовом свідчить про те, що вони неналежно виконують свої повноваження щодо захисту порушених інтересів держави, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом.

Прокурор у порядку виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» листом від 05.02.2025 року повідомив Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області та Калинопільську селищну раду про намір звернутися до суду з відповідним позовом.

Ухвалою суду від 12.02.2025 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, відзив на позов не подав, у зв`язку із чим, суд, відповідно до ст. ст. 280 - 282 ЦПК України ухвалив проводити заочний розгляд справи з ухваленням заочного рішення суду.

Розгляд справи проведено у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у відповідності із ч. 5 ст. 279 ЦПК України за наявними у справі матеріалами.

Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Судом встановлено, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ЧК № 000012 від 27.09.2024 року ОСОБА_1 здійснив вилов риби на річці Гнилий Тікич в районі с. Луківка, Звенигородського району Черкаської області мисиновою сіткою (знаряддя лову заборонено для любителського рибальства) та виловив рибу-карась 11 штук вагою 2 кг. та завдав збитків на суму 17391 грн., своїми діями порушив п.п.1, п.1, розділу 4 правил любительського і спортивного рибальства та скоїв адміністративне правопорушення за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Постановою Катеринопільського районного суду Черкаської області від 18.11.2024 року відповідача за вказані дії визнано винуватим у вчиненні правопорушення за ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу, при цьому не вирішено питання про відшкодування спричиненої шкоди довкіллю.

Згідно листа-вимоги про відшкодування шкоди відповідач проігнорував, а тому спричинені збитки залишаються невідшкодованими.

Згідно розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 року № 1042, розмір збитків за вилов риби (карась) у кількості 11 шт. становить 17391 грн.

Перший заступник керівника Звенигородської окружної прокуратури 05.02.2025 року відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» звернувся до Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області з листом щодо відшкодування ОСОБА_1 шкоди завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та звернення з позовною заявою до суду.

Перший заступник керівника Звенигородської окружної прокуратури 05.02.2025 року відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» звернулася до Калинопільської селищної ради Черкаської області з листом щодо відшкодування ОСОБА_1 шкоди завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та звернення з позовною заявою до суду.

Листом від 20.01.2025 № 02-32/97 Калинопільською селищною радою повідомлено Звенигородську окружну прокуратуру про неможливість звернутися до суду з позовом враховуючи відсутність коштів для сплати судового збору та надано рахунок для зарахування коштів для відшкодування шкоди заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природнього середовища.

Листом від 05.02.2025 № 50/416 вих-25 перший заступник керівника Звенигородської окружної прокуратури відповідно до п. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» направив Калинопільській селищній раді повідомлення щодо підготовки позовної заяви про відшкодування шкоди, завданої державі ОСОБА_1 ..

Листом від 05.02.2025 № 50/417 вих-25 перший заступник керівника Звенигородської окружної прокуратури відповідно до п. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» направив Управлінню державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області повідомлення щодо підготовки позовної заяви про відшкодування шкоди, завданої державі ОСОБА_1 ..

Згідно з ч. 3 ст. 40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Статтею 13 Конституції України, статтями 3-5 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що об`єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски та інші) знаходяться під охороною держави та належать до природних ресурсів загальнодержавного значення.

Відповідно до ст.ст. 27, 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу.

У порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.

В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Згідно зі ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забруднення навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно з ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу.

Частиною другою статті 10 вказаного закону передбачено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані, зокрема, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ч. 4 ст. 63 «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Пунктом 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства визначено, що забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Відповідно до п. 6.2 Правил любительського і спортивного рибальства шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених, Постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 № 1039

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

З п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" слідує, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи шкода, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Як вбачається з постанови від 18.11.2024 року в діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн. з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення.

Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Як встановлено судом, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 постанова від 18.11.2024 року в апеляційному порядку не оскаржувалася і не переглядалася та 29.11.2024 року набрала законної сили.

Оскільки відомості про скасування вказаної постанови в матеріалах справи відсутні, тому факт незаконного лову відповідачем риби є встановленим, а постанова про адміністративне правопорушення є преюдиційною у даній справі.

Законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України покладено на відповідача.

Факт завдання шкоди ОСОБА_1 та його вина в сукупності підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ЧК № 000012 від 27.09.2024 року, листом-вимогою про відшкодування шкоди, розрахунком збитків, заподіяних рибному господарству, постановою по справі про адміністративне правопорушення від 18.11.2024 року у справі № 698/860/24.

З огляду на викладене та враховуючи, що судом встановлена протиправність дій ОСОБА_1 , якими завдано шкоду, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову та наявність підстав для відшкодування шкоди шляхом компенсації останнім вартості виловленої незаконним шляхом риби у розмірі 17391 грн., який розраховано у відповідності до вимог постанови Кабінету Міністрів України № 1039 від 06.10.2021 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення судовий збір в сумі 2422,40 грн., сплачений за подання даного позову до суду.

Керуючись ст. 40 КУпАП, ст.1166 ЦК України, ст.ст. 82, 141, 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов першого заступника керівника Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області в інтересах держави в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області, Калинопільської селищної ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної водним живим ресурсам задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (паспорт серії НОМЕР_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ), який проживає за адресою: АДРЕСА_1 на користь держави шкоду, заподіяну водним живим ресурсам у сумі 17391 сімнадцять тисяч триста дев`яносто одну) гривню, на рахунок Калинопільської селищної ради, зарахувавши їх на рахунок UA0023739, отримувач ГУК у Черкаській області/територіальна громада смт. Катер/240621100, , банк отримувача: Казначейство України.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (паспорт серії НОМЕР_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) на користь Черкаської обласної прокуратури (, р/р UA0003751, в ДКСУ у м. Київ) судовий збір у розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 40 (сорок) коп..

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В. Лазаренко