У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2025 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі

головуючого судді Волкової Н.С.,

за участю секретаря Заїчко Д.Ю.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Шаповал О.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси заяву позивача - ОСОБА_2 в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про звернення стягнення на спадкове майно,

в с т а н о в и в:

До Черкаського районного суду Черкаської області за підсудністю із Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла позовна заява ОСОБА_2 , в якій він просить: накласти на користь позивача стягнення на спадкове майно боржника ОСОБА_7 , в тому числі на частку в статутному капіталі ТОВ «ЕКОЦЕНТР» МБОТ» у розмірі 59%; земельні ділянки з кадастровими номерами :03:001:1270, :03:001:1269, інше спадкове майно яке було та/або буде передане в натурі спадкоємцям в рахунок погашення заборгованості.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 02 вересня 2024 року відкрито провадження у цивільній справі, ухвалено її розгляд здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

26 листопада 2024 року представником позивача адвокатом Капітоненком А.Ю. на адресу суду направлено заяву про зміну предмету позову.

У підготовчому судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Капітоненко А.Ю. вказану заяву підтримав.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Шаповал О.В. заперечувала проти прийняття заяви про зміну предмету позову, вказавши, що вона подана без урахування вимог ст. 175 ЦПК України, а саме - зміст позовних вимог не визначений щодо кожного з відповідачів.

У підготовче судове засідання відповідач ОСОБА_4 не з`явилася, про причину неявки суд не повідомила, про день, час та місце слухання справи повідомлялася належним чином. Заяви про розгляд справи без її участі до суду не надходило.

У підготовче судове засідання відповідач ОСОБА_5 не з`явилася, про причину неявки суд не повідомила, про день, час та місце слухання справи повідомлялася належним чином. Заяви про розгляд справи без її участі до суду не надходило.

У підготовче судове засідання відповідач ОСОБА_6 не з`явилася, про причину неявки суд не повідомила, про день, час та місце слухання справи повідомлялася належним чином. Заяви про розгляд справи без її участі до суду не надходило.

Заслухавши пояснення представників, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається (п.7.42 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі №924/1473/15)

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13 березня 2018 року у справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки викладені у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року у справі № 910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Аналіз змісту ст.49 ЦПК України дає підстави для висновку, що доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Зміна предмету цивільного позову можлива у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Відтак, позивач змінив предмет позову. При цьому підстави позову, тобто обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту прав, залишилися незмінними.

Вислухавши думку представників, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що оскільки позивач у встановленому законом порядку до закінчення підготовчого судового засідання подав заяву про зміну предмета позову, чим реалізував принцип диспозитивності, тому наявні підстави для задоволення клопотання представника позивача і прийняття до розгляду заяви про зміну предмета позову.

Керуючись ст. 49 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Прийняти до провадження заяву ОСОБА_2 про зміну предмета позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про звернення стягнення на спадкове майно.

Розгляд справи продовжити у порядку загального позовного провадження.

Запропонувати відповідачам протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали надати суду: відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи; надати іншим учасникам справи: копію відзиву та доданих до нього документів, який повинен бути надісланий (наданий) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити відповідачам:

- відзив повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України;

- докази по справі повинні бути подані разом з поданням відзиву; якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу;

- у разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Попередити учасників справи, що письмові докази подаються у спосіб та в порядку, визначеному ст.ст. 83, 95 ЦПК України.

Ухвала суду оскарженню не підлягає і набирає законної сили негайно після її проголошення.

Повний текст ухвали складено 09.04.2025.

Суддя: Н. С. Волкова