Справа № 309/93/25
Провадження № 2/309/36/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 березня 2025 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого судді Волощук О.Я.

при секретарі Кальчевій Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в м. Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивує тим, що між нею, ОСОБА_3 та відповідачем ОСОБА_2 02 листопада 2019 року було укладено шлюб, зареєстрований Печерським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві за актовим записом № 2763, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 02.11.2019 року. За час шлюбу у сторін народився син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Шлюбне життя з відповідачем не склалось. Відповідач виганяє позивачку із дому. Примирення та збереження шлюбу вважає неможливим.

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася. Про час, день та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила позов задоволити.

Відповідач ОСОБА_2 у судові засідання 18.02.2025 року, 24.03.2025 року не з`явився, не заперечив позовних вимог.

Розгляд справи проведено у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задоволити виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з ч.5 ст. 55 СК України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

Статтею 112 Сімейного кодексу України визначено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 5 Протоколу №7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом №475/97-ВР (475/97-ВР) від 17.07.1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Судом встановлено, що між позивачкою ОСОБА_3 та відповідачем ОСОБА_2 укладено шлюб 02 листопада 2019 року , зареєстрований Печерським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві за актовим записом № 2763, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 02.11.2019 року. За час шлюбу у сторін народився син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачка з відповідачем тривалий час спільно не проживають та не ведуть спільного побуту. У сторін різні погляди на сім`ю. Примирення та збереження шлюбу сторони вважають неможливим і не бажають вжити заходів для збереження сім`ї .

Сторони втратили почуття любові та взаємоповаги.

Приймаючи до уваги, що причини, що спонукають сторін на розірвання шлюбу є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення, враховуючи ті обставини, що позивачка надала суду достатньо доказів, які підтверджують позов, суд вважає, що позовні вимоги підлягають до задоволення.

Статтею 113 СК України передбачено право особи, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України стороні на користь якої ухвалене рішення, суд присуджує з іншої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Керуючись ст. ст. 19, 81, 141, 263-265 ЦПК України,ст.ст. 24, 110, 112, 113 СК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задоволити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 02 листопада 2019 року та зареєстрований Печерським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві за актовим записом № 2763 /свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 02.11.2019 року/ розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити позивачці ОСОБА_1 прізвище ОСОБА_5 .

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1211,20 грн., понесених судових витрат.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з моменту виготовлення до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд Закарпатської області.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи Апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Волощук О.Я.