РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

20 березня 2025 рокуСправа № 495/7510/24
Номер провадження 2/495/1245/2025

Білгород Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого одноособово судді Шевчук Ю.В.,

при секретарі судового засідання Дущенко Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровському цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Білгород-Дністровської міської ради, Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги: Перша Білгород-Дністровська державна нотаріальна контора про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Білгород-Дністровської міської ради, Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги: Перша Білгород-Дністровська державна нотаріальна контора про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно за законом, та просила суд:

Встановити факт належності ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , як спадкоємця за законом, після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що в цілому складається з літер: А - житловий будинок, Б - гараж-сарай, В, Є - сарай, Г - вбиральня, Д - душ, № 1-7, І - споруди.

Короткий зміст позовних вимог

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер чоловік позивача - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , видане 20 грудня 2023 року Доброславським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Одеському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис 2462.

Після смерті чоловіка відкрилась спадщина на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який в цілому складається з літер: А - житловий будинок, Б - гараж-сарай, В, Є - сарай, Г - вбиральня, Д - душ, №1-7, I - споруди.

За життя ОСОБА_4 заповіт не склав, а тому відповідно до статті 1233 ЦК України право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України.

Відтак, після смерті ОСОБА_4 спадкоємцями першої черги є Позивач та донька - ОСОБА_3 .

Відповідач ОСОБА_3 на зазначене спадкове майно не претендує, відмовилась від такого на користь Позивача, про що подала відповідну письмову заяву від 06.06.2024.

Відповідач ОСОБА_2 не претендує на вищезазначений будинок, окрім того остання не звернулася до нотаріальної контори з заявою про вступ у спадщину у 6-місячний строк.

Інші першочергові спадкоємці, які б претендували на дане майно, відсутні.

На усне звернення Позивача щодо надання роз`яснення про порядок отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок після смерті ОСОБА_4 до завідувача Першої Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори Саданова О.В., останній листом від 21.06.2024 №650/02-14 повідомив, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом на житловий будинок АДРЕСА_1 , неможливо у зв`язку з тим, що Позивачем не надано оригіналів документів, що посвідчують право власності.

Рух справи у суді

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області 05 серпня 2024 року /суддя Савицький С.І./ було відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області 11 грудня 2024 року було прийнято справу до свого провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області 11 грудня 2024 року було витребувано докази по справі.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області 27 лютого 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки суду не відомі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, однак надала до суду заяву, згідно якої просила справу розглядати без її участі, та зазначила, що не заперечує проти задоволення позовних вимог.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки суду не відомі.

Представник відповідача Білгород-Дністровської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги: Першої Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідно до ч. 3ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Згідно з ч. 5ст. 128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.

Відповідно до положень ч. 8ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ч. 4ст. 223 ЦПК України, враховуючи повторну неявку в судове засідання відповідачів, повідомлених належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів (постановляє заочне рішення).

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Відповідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Згідно частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Фактичні обставини встановлені судом, позиція суду та нормативно-правове обґрунтування.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік позивача - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , видане 20 грудня 2023 року Доброславським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Одеському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис 2462./а.с.21/

Після смерті чоловіка відкрилась спадщина на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який в цілому складається з літер: А - житловий будинок, Б - гараж-сарай, В, Є - сарай, Г -вбиральня, Д - душ, №1-7, I - споруди.

За життя ОСОБА_4 заповіт не склав, а тому відповідно до статті 1233 ЦК України право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України.

Відтак, після смерті ОСОБА_4 спадкоємцями першої черги є Позивач ОСОБА_1 та донька - ОСОБА_3 .

Відповідач ОСОБА_3 на зазначене спадкове майно не претендує, відмовилась від такого на користь Позивача, про що подала нотаріусу відповідну письмову заяву від 06.06.2024, зареєстровано в реєстрі за №3263./а.с.22/

Факт родинних відноси між померлим та ОСОБА_3 підтверджується наступними документами:

- свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 від 18.06.1982/а.с.17/;

- свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_4 від 19.06.2009/а.с.18/;

- свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_5 від 31.08.2016, де вказано, про зміну прізвища з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 »/а.с.19/.

ОСОБА_2 не претендує на вищезазначений будинок, окрім того остання не зверталася до нотаріальної контори з заявою про вступ у спадщину у 6-місячний строк.

Інші першочергові спадкоємці, які б претендували на дане майно, відсутні.

На усне звернення Позивача щодо надання роз`яснення про порядок отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок після смерті ОСОБА_4 до завідувача Першої Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори ОСОБА_7 , останній листом від 21.06.2024 № 650/02-14 повідомив, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом на житловий будинок АДРЕСА_1 , неможливо у зв`язку з тим, що Позивачем не надано оригіналів документів, що посвідчують право власності./а.с.23/

Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно статті 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Як встановлено статтею 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Частиною другою статті 1268 Цивільного Кодексу України передбачено, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Згідно положень п. 4.14, 4.18 глави 10 Порядку здійснення нотаріальних дій нотаріусами України, видача свідоцтва про право на спадщину здійснюється за наявності необхідних документів, що підтверджують наявність певних юридичних фактів, у тому числі й склад спадкового майна. У разі, якщо у спадкоємців відсутні всі необхідні документи, питання визнання права на спадщину вирішується у судовому порядку.

У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7«Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Отже враховуючи, що позивач ОСОБА_1 фактично прийняла спадщину, оскільки прийняття спадщини є фактом, яке відображає волю спадкоємця прийняти майно після смерті спадкодавця. В даному випадку позивач прийняла спадщину юридично, оскільки її воля, як спадкоємця за законом, була виражена у її діях по зверненню з відповідними заявами до нотаріальної контори та фактичному управлінню та володінню спадковим майном (зберігання копій правовстановлюючих документів на нерухомість, мешкання у житловому будинку, розпорядження щодо його цільового використовування тощо).

Таким чином, позивач прийняв спадщину за законом в порядку ч. 1 ст. 1269 ЦК України.

В даний час оформити своє право на спадщину, а саме на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та отримати відповідне свідоцтво позивач також не має можливості.

Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Статтею 16 ЦК України визначено, що способом захисту цивільних справ та інтересів може бути визнання права.

Згідно з ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 321ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Таким чином, встановлені судом обставини вказують, що вимоги позивача базуються на законі, оскільки вона є спадкоємцем за законом та частково прийняла спадщину шляхом звернення в установлений строк до нотаріуса. Інші спадкоємці за законом, відповідачі по справі не заперечують щодо задоволення позовних вимог позивача.

За таких обставинах, єдиним способом реалізації позивачем своїх спадкових прав після смерті чоловіка є визнання права власності на спадкове майно у судовому порядку.

Висновки за результатами розгляду справи

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивачем цілком обґрунтовано заявлені вимоги, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 15, 16, 1216-1218, 1261, 1268 ЦК України, ст. 12, 13, 81, 211, 247, 263, 265, 268, 354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Білгород-Дністровської міської ради, Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги: Перша Білгород-Дністровська державна нотаріальна контора про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно за законом - задовольнити.

Встановити факт належності ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , як спадкоємця за законом, після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що в цілому складається з літер: А - житловий будинок, Б - гараж-сарай, В, Є - сарай, Г - вбиральня, Д - душ, № 1-7, І - споруди.

Заочне рішення може бути переглянуте Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Юлія ШЕВЧУК