Провадження № 2/761/2060/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді: Аббасової Н.В.,

при секретарі: Сухині А.С.

за участі:

представника позивачки: ОСОБА_1 ,

представника відповідача: ОСОБА_2 ,

представника третьої особи: Шутого Д.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коляда Оксана Петрівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

встановив:

У провадженні Шевченківського районного суду м.Києва перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 04.04.2024 відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 , що діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коляда Оксана Петрівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 23.05.2024 року витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коляди О.П. матеріали спадкової справи № 8/2022, заведеної 30 квітня 2022 року щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 28.11.2024 року витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коляди Оксани Петрівни (місцезнаходження: м.Київ, площа Оболонська, 3, оф.6), належним чином завірені копії усіх матеріалів спадкової справи № 8/2022, заведеної 30 квітня 2022 року щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 станом на час розгляду справи.

Ухвалою від 27.01.2025 визнано обов`язковою явку в судове засідання позивача ОСОБА_3 для дачі особистих пояснень у справі за позовом ОСОБА_5 , що діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коляда О.П., про визнання права власності в порядку спадкування за законом, у зв`язку із досягненням ОСОБА_3 повноліття. У разі неможливості явки ОСОБА_3 в судове засідання, зобов`язати останню надати письмові пояснення щодо позовної заяви.

26.02.2025 на адресу суду надійшли письмові пояснення ОСОБА_3 , згідно яких остання підтримує поданий в її інтересах позов та просить прийняти заяву про збільшення позовних вимог.

26.02.2025 на адресу суду надійшла заява представника позивачки ОСОБА_3 - адвоката Тіслюка І.І. про уточнення позовних вимог, згідно якої представник просить суд:

- постановити ухвалу про залучення в якості співпозивача ОСОБА_3 , оскільки ОСОБА_5 , яка з набуттям її дочкою ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 повнолітнього віку втратила юридичний статус законного представника своєї дочки, але наділена правом на представництво останньої за нотаріально посвідченою довіреністю від 13.11.2023 р.;

- постановити ухвалу про залучення в якості співвідповідача у справі приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коляду Оксану Петрівну;

- визнати за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , правомірним пред`явлення вимоги до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коляди О.П. стосовно здійснення реєстрації її права на нерухоме майно: на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , успадковану за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 - її батька та на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 13 лютого 2024 року виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Колядою О.П.;

- визнати протиправною бездіяльність приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коляди О.П., що полягає у безпідставній відмові у здійсненні реєстрації майнових прав ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 , успадковану за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 - її батька, а також на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , успадковану за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 - її батька;

- визнати за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , правомірним пред`явлення вимоги до ОСОБА_4 стосовно передачі останній як співласнику спадкового майна, правовстановлюючих документів належних ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на належні останньому за життя квартири в м.Києві :квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 , та протиправній відмові їх надання іншому спадкоємцю (представнику спадкоємця) для здійснення реєстрації майнових прав, що створює перешкоди у здійсненні законних прав ОСОБА_3 на належну їй частку успадкованих об`єктів нерухомого майна;

- визнати протиправними дії ОСОБА_4 , що виразилися у приховуванні від ОСОБА_3 , як спадкоємиці, правовстановлюючих документів належних ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на приналежні останньому за життя квартири в м.Києві квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 , та відмові їх надання іншому спадкоємцю (представнику спадкоємця) для здійснення реєстрації майнових прав, що створює перешкоди у здійсненні законних прав ОСОБА_3 на належну їй частку успадкованих об`єктів нерухомого майна.

В підготовчому судовому засіданні 27.01.2025 року судом на обговорення поставлено питання щодо можливості прийняття до розгляду заяви про зміну предмету позову.

Представник позивачки - ОСОБА_1 в підготовчому засіданні підтримав подану заяву.

Представники відповідача та третьої особи заперечували щодо прийняття заяви.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Так, звертаючись до суду з позовом, позивачка просила визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/2 частки квартири АДРЕСА_2 , а також 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 .

Основним принципом цивільного судочинства є принцип диспозитивності, який полягає у тому, що зацікавлена особа вільно розпоряджається своїми матеріальними та процесуальними правами, а відтак позивач на власний розсуд визначає особу, до якої пред`являє вимоги.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до положень ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Наведене означає, що право на збільшення або зменшення розміру позовних вимог та на зміну підстав або предмету позову є безумовним правом позивача, яке може бути реалізоване у встановленими процесуальним законом порядку та строки.

Аналіз змісту статей 49, 175, 176 ЦПК України в їх сукупності дає підстави для висновку, що збільшення (зменшення) розміру позовних вимог полягає у збільшенні (зменшенні) розміру заявлених вимог у грошовому виразі (суми, яка стягується чи оспорюється), а зміна предмету позову - це зміна матеріально-правової вимоги позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретно визначеної позивачем позовної вимоги позивач замість способу захисту прав який був заявлений при подачі позову, виявить бажання скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував і первісні вимоги.

Виходячи з положень п. 3 ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд, у разі необхідності, заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви. Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України і відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання. Зміна позивачем підстав і предмету позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива. Це правило законодавець визначив імперативно. Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, наявні правові підстави для відмови в задоволенні такого клопотання. Зміна предмета позову означає зміну матеріально-правової вимоги до позивача.

В даному випадку, за змістом поданої до суду заяви, позивачка фактично подала нову редакцію позову, додавши позовні вимоги, які змінюють одночасно предмет і підстави позову, по суті є новими вимогами, а також у такій редакції позову викладені зовсім інші обставини, якими позивач обґрунтовує свої нові вимоги та зазначає докази, що підтверджують вже нові обставини.

Оскільки за своїм змістом у заяві викладено вимогу, яка за своєю суттю змінює в цілому підстави та предмет первісного позову, оскільки заявлені нові додаткові позовні вимоги з інших підстав, що є недопустимим відповідно вимог статті 49 ЦПК України та свідчить про подання позивачкою нової позовної заяви з визначенням іншого способу захисту в частині вимог як майнового так і немайнового характеру та доведення заявлених вимог шляхом подання нових доказів.

З урахуванням наведеного суд прийшов до висновку, що в прийнятті заяви про збільшення позовних вимог, у зв`язку із порушенням стороною позивача вимог ч.3 ст. 49 ЦПК України щодо неможливості одночасної зміни предмету і підстав позову, - слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись 49, 126, 353 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

У прийнятті заяви позивача ОСОБА_3 про збільшення позовних вимог відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Суддя: Н.В. Аббасова