Провадження № 2/734/574/25 Справа № 734/1312/25
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

08 квітня 2025 року селище Козелець

Козелецький районний суд Чернігівської області в складі:

Головуючого судді Іванюк Т.І.,

при секретареві Ієвлевій О.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представник: ОСОБА_3 до Кіптівської сільської ради, Чернігівського району, Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

із позовною заявою про визначення додаткового строку тривалістю шість місяців для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , у суд звернулись ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Кіптівської сільської ради, Чернігівського району, Чернігівської області.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , актовий запис про смерть № 15.

Для позивачів у справі ОСОБА_5 померла є матір`ю. Ступінь родинного зв`язку підтверджується свідоцтвами про народження та свідоцтвом про шлюб.

За життя ОСОБА_4 розпорядилася своїм майном, склавши заповіт, що посвідчено 30 листопада 2001 року Чемерським сільським головою, яким належне на день смерті майно вона заповідала позивачам у справі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та їх сестрі ОСОБА_6 , однак остання померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, до складу якої входить належна їй земельна ділянка на підставі Державного акту на право власності на землю серії ЯА № 407961 від 02 серпня 2005 року, що розташована на території Чемерської сільської ради,Чернігівського району,Чернігівської області, за цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Таким чином позивачі у справі є спадкоємцями за заповітом та за законом на майно померлої матері ОСОБА_4 , однак своє право на спадкування вчасно не реалізували.

Упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини, позивачі не звернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_7 . Це пов`язано з тим, що одразу вони не знали про наявність власного розпорядження матері - її заповіту на випадок смерті, а також такого спадкового майна, не мали правовстановлюючих документів на земельну ділянку, що унеможливило у сукупності вчасно реалізувати своє право на прийняття спадщини. Документи на спадкове майно віднайшли нещодавно, перебираючи речі в будинку матері в січня 2025 року, фактично після того, як їм повідомили представники аграрної компанії про те, що їх матір була власником земельної ділянки та отримувала за життя Державний акт на право власності на землю.

З цих причини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини не подали вчасно заяву до державної нотаріальної контори про прийняття спадщини. Тоді одразу після поховання, в кінці не було розмови про наявність такого документу Державного акту на право власності на землю, про наявність спадкового майна та про наявність заповіту, а проживали позивачі з спадкодавцем окремо.

Нині, позивачі у справі, ОСОБА_8 та ОСОБА_2 , є єдиними спадкоємцями на дану спадщину після смерті матері ОСОБА_4 за заповітом та за законом, інших спадкоємців не має, спадкоємців які мають право на обов`язкову частку у спадщині не має. Їх сестра ОСОБА_6 померла після смерті матері ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.Відсутність оригіналу заповіту, оригіналу Державного акту на право власності на землю, незнання про наявність права на земельну ділянку матері, упродовж шести місяців з дня відкриття спадщини, відсутність документів на спадкове майно а також незнання про його існування, в строк визначений нормами ст.1270 ЦК України, саме в період шести місяців з дня відкриття спадщини, саме це стало причиною і перешкодило своєчасно звернутися до нотаріальної контори. Віднайшовши нещодавно такі документи, звернувшись нещодавно до нотаріуса для роз`яснення порядку спадкування і подачі заяви про прийняття спадщини, аби оформити спадкові права на підставі всіх наявних документів , саме нотаріус у формі усної консультації роз`яснив порядок спадкування і в цей час позивачі дізналися, що порушені їх права, нотаріус пояснив, що позивачі мають звернутися до суду для поновлення строку для прийняття спадщини, тому ОСОБА_1 та ОСОБА_2 змушені звернутися до суду за захистом свого особистого права для його відновлення.

У судове засідання позивачі та їх представник не з`явились, подавши заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують, просять не стягувати з відповідача судовий збір.

Представник відповідача Кіптівської сільської ради Чернігівського району, Чернігівської області в судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд дослідивши матеріали справи та розглянувши справу у відповідності до ч. 3 ст. 200 ЦПК України вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі, з наступних підстав:

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , актовий запис про смерть № 15.

Для позивачів у справі ОСОБА_5 померла є матір`ю. Ступінь родинного зв`язку підтверджується свідоцтвами про народження та свідоцтвом про шлюб.

За життя ОСОБА_4 розпорядилася своїм майном, склавши заповіт, що посвідчено 30 листопада 2001 року Чемерським сільським головою, яким належне на день смерті майно вона заповідала позивачам у справі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та їх сестрі ОСОБА_6 , однак остання померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, до складу якої входить належна їй земельна ділянка на підставі Державного акту на право власності на землю серії ЯА № 407961 від 02 серпня 2005 року, що розташована на території Чемерської сільської ради,Чернігівського району,Чернігівської області, за цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Таким чином позивачі у справі є спадкоємцями за заповітом та за законом на майно померлої матері ОСОБА_4 , однак своє право на спадкування вчасно не реалізували.

Упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини, позивачі не звернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_7 . Це пов`язано з тим, що одразу вони не знали про наявність власного розпорядження матері - її заповіту на випадок смерті, а також такого спадкового майна, не мали правовстановлюючих документів на земельну ділянку, що унеможливило у сукупності вчасно реалізувати своє право на прийняття спадщини. Документи на спадкове майно віднайшли нещодавно, перебираючи речі в будинку матері в січня 2025 року, фактично після того, як їм повідомили представники аграрної компанії про те, що їх матір була власником земельної ділянки та отримувала за життя Державний акт на право власності на землю.

З цих причини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини не подали вчасно заяву до державної нотаріальної контори про прийняття спадщини. Тоді одразу після поховання, в кінці не було розмови про наявність такого документу Державного акту на право власності на землю, про наявність спадкового майна та про наявність заповіту, а проживали позивачі з спадкодавцем окремо.

Нині, позивачі у справі, ОСОБА_8 та ОСОБА_2 , є єдиними спадкоємцями на дану спадщину після смерті матері ОСОБА_4 за заповітом та за законом, інших спадкоємців не має, спадкоємців які мають право на обов`язкову частку у спадщині не має. Їх сестра ОСОБА_6 померла після смерті матері ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відсутність оригіналу заповіту, оригіналу Державного акту на право власності на землю, незнання про наявність права на земельну ділянку матері, упродовж шести місяців з дня відкриття спадщини, відсутність документів на спадкове майно а також незнання про його існування, в строк визначений нормами ст.1270 ЦК України, саме в період шести місяців з дня відкриття спадщини, саме це стало причиною і перешкодило своєчасно звернутися до нотаріальної контори. Віднайшовши нещодавно такі документи, звернувшись нещодавно до нотаріуса для роз`яснення порядку спадкування і подачі заяви про прийняття спадщини, аби оформити спадкові права на підставі всіх наявних документів , саме нотаріус у формі усної консультації роз`яснив порядок спадкування і в цей час позивачі дізналися, що порушені їх права, нотаріус пояснив, що позивачі мають звернутися до суду для поновлення строку для прийняття спадщини, тому ОСОБА_1 та ОСОБА_2 змушені звернутися до суду за захистом свого особистого права для його відновлення.

Відповідно до Постанови Верховного Суду України від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18, судом у описовій частині визначено мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права: За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до п 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01.03.2013 року « Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина 1 ст. 114 ЦПК ), до складу нерухомого майна законом віднесено і земельні ділянки. Наприклад це позови про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і законом, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вивчивши надані сторонами докази, суд вважає можливим позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Кіптівської сільської ради, Чернігівського району, Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити, так як позивачі із поважних причин пропустили строк для прийняття спадщини. Тому, суд вважає необхідним визначити позивачам додатково шість місяців для подання до нотаріальної контори заяви про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст.ст. 1270 і 1272 ЦК України, ст.ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268, 352, 354 і 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , до Кіптівської сільської ради, Чернігівського району, Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк протягом 6 місяців достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті матері ОСОБА_4 .

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк протягом 6 місяців достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті матері ОСОБА_4 .

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.

Судовий збір з відповідача на користь позивачів не стягувати.

Рішення може бути оскаржене до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення через Козелецький районний суд Чернігівської області.

Суддя