Справа № 302/318/25
Номер рядка звіту 61
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.04.2025 селище Міжгір`я

Міжгірський районний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді Кривка В. П.,

з участю секретарки судового засідання Липей В.В.,

без участі учасників справи,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Шишола В.М., до Пилипецької сільської ради Хустського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Закарпатської області Дунаєв Юрій Миколайович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача

05.03.2025 року в інтересах ОСОБА_1 його представник адвокат Шишола В.М. подав суду позов про визначення позивачу додатковий строк для прийняття спадщини в один місяць для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом другої черги, яка відкрилася після смерті його сестри ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна сестра позивача, ОСОБА_3 . Чоловік ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Дітей у подружжя ОСОБА_5 не було. ОСОБА_3 на випадок її смерті заповіт не складала, на момент її смерті разом з нею ніхто не проживав та не був зареєстрований. У померлої було семеро братів та сестер, однак тільки позивач та третя особа, ОСОБА_2 , залишилися живими. Спадкова справа до майна ОСОБА_3 не відкривалась. Позивач і ОСОБА_2 проживають у селі Келечин Хустського району Закарпатської області, де при житті проживала і їхня покійна сестра, ОСОБА_3 , однак усі вони проживали за різними адресами. Після смерті чоловіка ОСОБА_6 залишилася проживати одна у своєму житловому будинку, проте зважаючи на її самотність та похилий вік, постійну допомогу в її особистих потребах щодо догляду, харчування, лікування та утримання господарства допомагав особисто позивач разом із своєю сім`єю. Відтак після смерті сестри і по теперішній час позивач продовжує постійно доглядати за її майном. При цьому саме позивач здійснював обряд поховання ОСОБА_3 . Оскільки місце реєстрації проживання позивача ОСОБА_1 було відмінне від місця реєстрації проживання його сестри ОСОБА_6 на день її смерті, а також неприйняття позивачем спадщини у визначений ст. 1270 ЦК України шестимісячний термін, відтак останній на даний момент вважається таким, який не прийняв спадщину, і відповідно для прийняття спадщини йому необхідно звернутися до суду із позовною заявою про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Пилипецька сільська рада з позовом про визнання спадщини відумерлою до суду не зверталась.

Винесені в справі процесуальні рішення

Ухвалою Міжгірського районного суду Закарпатської області від 07.03.2025 року прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Позиції учасників справи за змістом процесуальних заяв

Позивач та його представник-адвокат Шишола В.М. у підготовче судове засідання не з`явилися, проте останній подав суду заяву, згідно з якою підготовче судове засідання просить розглянути без участі сторони позивача з позицією підтримки позову.

Пилипецька сільська рада Хустського району Закарпатської області в особі представника в підготовче судове засідання не з`явився, подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначаючи, що Пилипецька сільрада визнає позов ОСОБА_1 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 , у підготовче судове засідання не з`явився, про таке повідомлявся належно, причини неявки суду невідомі, однак подав суду заяву про визнання позову ОСОБА_1 з вказівкою, що у визначений ст.1270 ЦК України строк спадщину за покійною сестрою, ОСОБА_3 , не прийняв.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Закарпатської області Дунаєв Юрій Миколайович, у підготовче судове засідання не з`явився, однак подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Оцінивши позиції учасників справи, подані в справу докази, суд дійшов висновку, що визнання позову відповідачем слід прийняти та позов ОСОБА_1 задовольнити, виходячи з такого.

Встановлені судом обставини

Сестра позивача, ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 80 років у с.Келечин Міжгірського району Закарпатської області, про що в книзі реєстрації актів про смерть 19.05.2004 року виконкомом Келечинської сільради Міжгірського району зроблено запис за №3, що вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , архівних довідок від 09.09.2024 року №,№Г-1427/01-17, Г-1428/01-17, які видані Державним архівом Закарпатської області, витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя №1 від 19.11.2024 року, свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 .

Чоловік померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 75 років у с.Келечин Міжгірського району Закарпатської області, про що 15.09.1999 року складено відповідний актовий запис №10, що вбачається з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя №1 від 19.11.2024 року, свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 .

Згідно з довідкою Пилипецької сільради №248 від 08.07.2024 року ОСОБА_3 , 1924 р.н., яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 була постійною мешканкою АДРЕСА_1 , разом з нею на день її смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований.

Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №77593202 від 09.07.2024 року ОСОБА_3 на випадок своєї смерті заповіт не залишила.

Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №77593174 від 09.07.2024 року спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не відкривалась, а свідоцтва про право на спадщину не видавались.

Згідно з листом Міжгірської державної нотаріальної контори від 09.07.2024 року №112/01-16 позивачу роз`яснено, що так як він у встановлений законом строк для прийняття спадщини заяву про прийняття спадщини не подав, і не прийняв її шляхом постійного спільного проживання із спадкодавцем ОСОБА_3 на момент її смерті, оскільки місце реєстрації проживання позивача відмінне від місця реєстрації проживання спадкодавця на момент її смерті, відкрити спадкову справу за майном померлої ОСОБА_3 неможливо, позивачу необхідно звернутися до суду з позовом про продовження строку для прийняття спадщини за майном померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Згідно з Сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії ЗК №0086887 від 05.06.1997 року, який зареєстрований 07.05.1997 року в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за №134, ОСОБА_3 , мешканці АДРЕСА_2 , на підставі рішення Міжгірської РДА від 07.05.1997 року №242, як члену КСП «Пролісок», належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Пролісок» розміром 2,15 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості).

Мотиви, з яких виходить суд, застосування норм права

Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідно до ст.1216,1217 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.1, 2 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно з ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини суд визнав поважними.

Такі правові висновки викладено у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі N 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року N 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі N 565/1145/17 (провадження N 61-38298св18), від 17 жовтня 2019 року у справі N 766/14595/16 (провадження N 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі N 487/2375/18 (провадження N 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі N 450/1383/18 (провадження N 61-21447св19).

Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 22.11.2023 по справі № 333/8115/21.

За вищенаведених обставин суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає до задоволення в повному обсязі, при цьому визнання позову відповідачем не суперечить вимогам закону та не порушує права та інтереси інших осіб.

Розподіл судових витрат

Суд враховує те, що позивач за подання цього позову сплатив судовий збір в сумі 1211 грн 20 коп та ту обставину, що відповідач визнав позов до розгляду справи по суті.

Згідно з ч.1 ст.142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Враховуючи вищенаведене, позивачу слід повернути з державного бюджету 50 % судового збору, сплаченого ним при поданні цього позову до суду, що становить грошову суму 605 грн 60 коп.

Керуючись ст.ст. 200, 206, 263-265, 273 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Визнання позову відповідачем прийняти.

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_4 , місце реєстрації та фактичного проживання: АДРЕСА_3 ), як спадкоємцю другої черги за законом, додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті його сестри ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого ним при поданні позову до суду, що становить суму 605 грн 60 коп.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано безпосередньо в Закарпатський апеляційний суд або через Міжгірський районний суд Закарпатської області протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення набирає законної сили згідно з ст. 273 ЦПК України.

Рішення складено 07.04.2025.

Суддя: В. П. Кривка