КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження №22-ц/824/7254/2025 Головуючий у суді ІІ інстанції: Сушко Л.П.
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

02 квітня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді Сушко Л.П., суддів Мазурик О.Ф., Стрижеуса А.М., перевіривши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою адвоката Фалеса Василя Васильовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 04 грудня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 04 грудня 2024 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошові кошти в розмірі 75 000 доларів США та відсотки за користування коштами у розмірі 2117,65 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 9559,53 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Повний текст оскаржуваного рішення складено 11 грудня 2024 року.

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, адвокат Фалес В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , 20 січня 2025 року подав до суду апеляційної інстанції апеляційну скаргу.

Звертаючись до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою, адвокат відповідача одночасно подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції адвокат Фалес В.В. зазначає, що повний текст оскаржуваного судового рішення складено 11.12.2024 року, а було отримано лише 24.12.2024 року, що підтверджується доданою до клопотання копією розписки про отримання повного тексту рішення суду першої інстанції (а.с. 153).

Разом з тим, в матеріалах справи наявна довідка про доставку електронного документу, із якої вбачається, що документ в електронному вигляді «Рішення» від 04.12.2024 року по справі №753/16594/24 (суддя Шаповалова К.В.), а також (за наявності) прикріплені до нього файли було надіслано одержувачу: Фалес Василь Васильович у його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету: 16.12.2024 року о 19:51:48 год. (а.с. 101).

Відповідно до статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частини 2 статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 лютого 2025 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Фалеса В.В. залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме: надання нової редакції клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважності причин пропуску такого строку у період з 16.12.2024 року (події, коли адвокату було надіслано копію рішення в електронний кабінет) по 24.12.2024 року (дати складання розписки про отримання копії рішення) із зазначенням поважних причин його пропуску та надання доказів на їх підтвердження.

24 лютого 2025 року вказану ухвалу Київського апеляційного суду доставлено адвокату Фалесу В.В. до зареєстрованого Електронного кабінету Користувача ЄСІТС, що підтверджується звітом про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду (а.с. 169).

Станом на 01 квітня 2025 року адвокат Фалес В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 вимог вказаної ухвали суду апеляційної інстанції не виконав, із заявою про продовження строку для усунення недоліків до суду не звертався.

Оскільки ухвалою Київського апеляційного суду від 21 лютого 2025 року причини пропуску строку, які зазначені в апеляційній скарзі, визнані не поважними, апелянту слід було подати обґрунтоване клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та надати докази поважності пропуску такого строку, однак апелянтом цього не зроблено та інших поважних причин пропуску строку не вказано.

Відповідно до пункту 2 частини 6 статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Відповідно до абзацу 2 пункту 5 частини 6 статті 272 ЦПК України, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Згідно довідки про доставку, оскаржуване рішення було доставлено до електронного кабінету представника відповідача 16.12.2024 року о 19 год. 51 хв. (а.с. 101). Звідси слідує, що днем вручення рішення є 17.12.2024 року, день з якого почався перебіг строку на апеляційне оскарження.

Посилання адвоката Фалеса В.В., як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції на те, що він отримав копію оскаржуваного рішення 24.12.2024 року, що підтверджується долученою розпискою, судом апеляційної інстанції визнано неповажним, оскільки дане твердження суперечить матеріалам справи та спростовується довідкою про доставку оскаржуваного рішення (а.с. 169).

Відтак останнім днем на подачу апеляційної скарги слід вважати 16 січня 2025 року, натомість представником скаржника апеляційну скаргу було подано 20 січня 2025 року.

Відповідно до частини 5 статті 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини 6 статті 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Оскільки, судом виконано обов`язкову вимогу щодо надсилання рішення до електронного кабінету учасника справи, то перебіг процесуальних строків, початок яких пов`язується з моментом вручення процесуального документа учаснику судового процесу в електронній формі, починається з наступного дня після доставлення документів до Електронного кабінету.

Дана позиція узгоджується також з висновками викладеними у постанові Верховного Суду від 18 квітня 2022 року (справа 750/3275/21, провадження 61/-21072св21).

Відповідно до частини 4 статті 357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у справах «SVITLANA NAUMENKO v. UKRAINE», «TREGUBENKO v. UKRAINE», «PRAVEDNA v. RUSSIA», «ZHELTYAKOV v. UKRAINE» зазначає, що у випадках перегляду судових рішень, судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів, як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «YUNION ALIMENTARIYA v. SPAIN» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Таким чином, забезпечення дотримання принципу правової визначеності потребує чіткого виконання сторонами та іншими учасниками справи вимог щодо строків звернення до суду, а також строків на оскарження судових рішень, а від судів вимагається дотримуватися певних правил у процесі прийняття рішення про поновлення строку та оцінювати поважність причин пропуску строку, виходячи із критеріїв розумності, об`єктивності та непереборності обставин, що спричинили пропуск, значимості справи для сторін, наявності фундаментальної судової помилки.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що «вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави…» (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

У кожній справі суди мають перевірити наявність підстав для поновлення строку на оскарження, визнати їх виправданими, а також мотивувати свій висновок про наявність поважних причин для поновлення пропущеного процесуального строку. Сама лише вказівка на наявність поважних причин не є належним мотивуванням висновку про поновлення строку і є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, у випадку пропуску строку на апеляційне оскарження підставами для прийняття апеляційної скарги є лише наявність поважних причин (підтверджених належними доказами), тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Колегія суддів виходить з того, що заявником не наведено і не надано належних та допустимих доказів на підтвердження існування об`єктивних обставин, які унеможливили своєчасне звернення з апеляційною скаргою на рішення суду як внаслідок неотримання судового рішення , так і внаслідок інших непереборних обставин.

З врахуванням наведеного, Київський апеляційний суд доходить висновку, що представником відповідача - адвокатом Фалесом В.В. не виконано ухвалу Київського апеляційного суду від 21 лютого 2025 року, а наведені у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження обставини не можуть бути підставою для поновлення строку, оскільки не свідчать про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Приписами п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України регламентовано, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Фалеса Василя Васильовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 04 грудня 2024 року з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 357, 358 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Фалеса Василя Васильовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 04 грудня 2024 року відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя Л.П. Сушко
СуддіО.Ф. Мазурик А.М. Стрижеус