Справа № 298/1223/24
Номер провадження 2/298/168/24
03 квітня 2025 року с-ще Великий Березний
Великоберезнянський районний суд Закарпатської області в складі
Головуючого судді Тарасевича П.П.,
при секретарі судового засідання Келешовчак І.І.,
за участі прокурора Безугла І.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі судових засідань, в селищі Великий Березний цивільну справу за позовом поданим заступником керівника Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області Пантьо Михайлом, який діє в інтересах держави в особі Управління соціального захисту населення Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення,
Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, який мотивує тим, що розпорядження Закарпатської обласної державної адміністрації № 481 від 05.09.2019 року було розприділено субвенцію з державного бюджету місцевим бюджетам на проектну, будівельно-ремонтні роботи, придбання житла та приміщень для розвитку сімейних та інших форм виховання, наближених до сімейних, забезпечення житлом дітей сиріт, дітей, позбавленого батьківського піклування, осіб з їх числа Великоберезнянській РДА було виділено грошову компенсацію на 4 дітей в сумі 1 275 588 грн. дані кошти було розділено кожній дитині по 318 897,00 грн. та перераховано на спецрахунки відкриті даними дітьми, які перебували на квартирному обліку в порядку черговості.
Також додатково було виділено Великоберезнянській РДА грошову компенсацію 2 дітям згідно розпорядженням Закарпатської обласної державної адміністрації № 696 та 697 від 06.12.2019 року в сумі 637 794 грн., які також були розділені між дітьми та перераховані на їх спец рахунки.
Розпорядженням Великоберезнянської районної державної адміністрації Закарпатської області від 30.09.2019 за № 192 затверджено протокольно рішення комісії з формування пропозиції стосовно потреби щодо спрямування у 2019 році коштів субвенції з державного бюджету на проектні, будівельно-ремонтні роботи, придбання житла з приміщень для розвитку сімейних та інших форм виховання, наближених до сімейних, забезпечення житлом дітей - сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, осіб з їх числа і визначення дітей, яким буде придбано житло чи призначено грошову компенсацію щодо призначення грошової компенсації особам з числа дітей - сиріт та позбавлених батьківського піклування: протокол № 3 від 25.09.2019.
Відповідно до протоколу № 3 від 25.09.2019 призначено за рахунок коштів субвенції з державного бюджету на проектні, будівельно-ремонтні роботи, придбання житла з приміщень для розвитку сімейних та інших форм виховання, наближених до сімейних, забезпечення житлом дітей - сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, осіб з їх числа грошову компенсацію з метою придбання житла в сумі 318 897 грн. призначено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з числа дітей - сиріт.
Так, на підставі договору купівлі - продажу житлового будинку від 14.05.2020 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканка АДРЕСА_1 продала ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дитині - сироті за 318 897 грн., який знаходиться АДРЕСА_1 , загальною площею 35,4 кв.м., з них житлова 20, 3 кв.м..
Відповідно п. 41 «Порядку та умов надання у 2019 році субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на проектні, будівельно-ремонтні роботи, придбання житла та приміщень для розвитку сімейних та інших форм виховання, наближених до сімейних, забезпечення житлом дітей-сиріт, дітей, позбавленого батьківського піклування, осіб з їх числа», затвердженого Постановою КМУ № 877 від 15.11.2017, в редакції Постанови КМУ № 616 від 16.06.2019, на житловий будинок, який відчужується за цим договором накладається заборона строком 10 років із дня набуття права власності.
Договір посвідчений 14.05.2020 приватним нотаріусом Великоберезнянського районного нотаріального округу Чурей А.В.. До договору долучено заяву ОСОБА_3 від 14.05.2020, якою підтверджено повний розрахунок ОСОБА_2 як покупця будинку із продавцем ОСОБА_1
11.09.2020 р. у даному кримінальному провадженні призначено будівельно-оціночну експертизу у Закарпатське відділення ЛНДІСЕ, матеріали кримінального провадження скеровано до експерта.
Згідно з обвинувальним актом ОСОБА_4 , будучи на підставі сертифікату № 345/19 від 07.05.2019 суб`єктом оціночної діяльності, несучи відповідальність згідно зі ст. 32 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, на виконання заяви - договору на виконання робіт № 14/03 від 16.03.2020 за замовленням ОСОБА_1 , склала та видала завідомо підроблений офіційний документ звіт про оцінку житлового будинку АДРЕСА_1 , підібравши для порівняння при складанні оцінки нерівнозначні об`єкти нерухомості та вказавши завищені коригуючі коефіцієнти, у результаті чого завищила ринкову вартість оцінюваного житлового будинку на суму 210 564,10 грн., за що кримінальна відповідальність передбачена ч. 2 ст. 358 КК України.
Ухвалою Перечинського районного суду Закарпатської області у справі № 298/1057/21 від 12.05.2023 ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 358 КК України звільнено на підставі ст. 49 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності, кримінальне провадження закрито. Ухвала набрала законної сили 22.05.2023.
Враховуючи наведене, у відповідності до статті 23 Закону України «Про прокуратуру», окружною прокуратурою встановлено підстави для здійснення функції представництва інтересів держави у бюджетній сфері, шляхом подачі позову в інтересах держави в особі Управління соціального захисту населення Ужгородської районної державної адміністрації (Ужгородської районної військової адміністрації Закарпатської області) до ОСОБА_1 про стягнення надміру сплачених бюджетних коштів для купівлі соціального житла дитині - сироті ОСОБА_2 у сумі 210 564 грн. 10 коп..
Згідно листа управління соціального захисту населення Ужгородської районної державної адміністрації № 21.12.2023 за № 663/01-27 вказана сума збитків на даний час відповідачем не відшкодована, а тому позивач враховуючи вищевказані обставини та наявні правові підстави просить стягнути із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , коштів в розмірі 210 564 гривень 10 копійок як зайво сплачених за придбання будинку дитині - сироті ОСОБА_2 , який знаходиться в зруйнованому стані та характеризується як задовільний (елементи будівлі в цілому придатні для експлуатації, але потребують ремонту, який найдоцільніший на цій стадії.
Представник позивача (прокурор) Безугла І.І. в судовому засіданні позов підтримала в повному обсязі та просила задовольнити такий, з підстав зазначених у ньому. Також прокурором подано заяву про те, що вона не заперечує проти ухвалення заочного рішення у справі.
Представник Управління соціального захисту населення Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без їх участі.
Відповідач, в судове засідання повторно не з`явилася, хоча про час та місце судового розгляду повідомлялася належним чином, також в порядку ч.11 ст.128 ЦПК України шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, про причини своєї неявки суд не повідомила, заяв про відкладення судового розгляду справи чи про розгляд справи за її відсутності, а також відзиву на позов від неї не надходило.
Заслухавши думку прокурора, вивчивши матеріали справи, суд визнає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Позивач зазначає, що відповідачка на підставі договору купівлі - продажу житлового будинку від 14.05.2020 року продала ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дитині - сироті за 318 897 грн. будинок, який знаходиться в АДРЕСА_1 , загальною площею 35,4 кв.м., з них житлова 20, 3 кв.м.. При цьому завищила ринкову вартість оцінюваного житлового будинку на суму 210 564,10 грн.. Кошти на купівлю будинку були виділенні Управлінням соціального захисту населення Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області.
На підтвердження зазначених обставин надав наступні докази, яка досліджено судом.
З розпорядження Великоберезнянської районної державної адміністрації Закарпатської області від 30.09.2019 за № 192 вбачається, що затверджено протокольно рішення комісії з формування пропозиції стосовно потреби щодо спрямування у 2019 році коштів субвенції з державного бюджету на проектні, будівельно - ремонтні роботи, придбання житла з приміщень для розвитку сімейних та інших форм виховання, наближених до сімейних, забезпечення житлом дітей - сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, осіб з їх числа і визначення дітей, яким буде придбано житло чи призначено грошову компенсацію щодо призначення грошової компенсації особам з числа дітей - сиріт та позбавлених батьківського піклування: протокол № 3 від 25.09.2019. (а.с.12-13).
Відповідно до протоколу № 3 від 25.09.2019 призначено за рахунок коштів субвенції з державного бюджету на проектні, будівельно-ремонтні роботи, придбання житла з приміщень для розвитку сімейних та інших форм виховання, наближених до сімейних, забезпечення житлом дітей - сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, осіб з їх числа грошову компенсацію з метою придбання житла в сумі 318 897 грн. призначено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з числа дітей - сиріт. (а.с.14-16).
До договору долучено заяву ОСОБА_1 від 14.05.2020, якою підтверджено повний розрахунок ОСОБА_2 як покупця будинку із продавцем ОСОБА_1 (а.с.43).
Згідно вимог ч.1 ст.10 ЦПК України суд при розгляді справи керується верховенством права. В Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу; закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй, що прямо передбачено у статті 8 Конституції України.
Згідно з частиною першою статті 1 ЦКУкраїни цивільні відносини засновані на засадах юридичної рівності, вольного волевиявлення та майнової самостійності їх учасників. Основні засади цивільного законодавства визначені у статті 3 ЦК України. Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої статті 3 ЦК України. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої статті 3 ЦК України. Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору.
Згідно ст.ст. 15,16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Статтею 76 ЦПК України визначено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч.1 ст.95 ЦПК України).
Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За правилами ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповіднодо статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок непереборної сили, відшкодовується у випадках, встановлених законом. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом.
Відповідно до ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює: 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.
Під час вирішення спорів про відшкодування шкоди за статтею 1166 ЦК України доказуванню підлягає факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками. Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди. За змістом ст. 1166 згаданого Кодексу для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини боржника.
З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.
Відтак перше питання, на яке необхідно відповісти це чи була завдана шкода?
На підтвердження заподіяння шкоди та її розміру прокурор посилається на висновок експерта № 15/215 від 20.11.2020. Оцінюючи цей висновок експерта суд приходить до висновку, що він може бути доказом розміру заподіяної шкоди, оскільки під час проведення експертизи, окрім наданих експерту вихідних даних, експерт безпосередньо обстежував житловий будинок і не встановив обставин, за яких стан будинку міг утворитись шляхом переобладнань, здійснених новим власником вже під час проживання в будинку. А з моменту купівлі будинку до проведення експертизи пройшло 6 місяців, що є не значним часом, за який даний будинок не міг знецінитись втричі.
Отже, судом встановлено, що в результаті укладення договору купівлі - продажу житлового будинку від 14.05.2020 року відповідачка отримала 318 897 грн., з яких, відповідно до висновку експерта № 15/215 від 20.11.2020, 210 564,10 грн. є надмірно отриманою сумою, в наслідок завищення ціни об`єкту договору купівлі-продажу.
Також судом встановлено, що будинок придбано за кошти Управлінням соціального захисту населення Ужгородської (Великоберезнянської) районної державної адміністрації Закарпатської області, які виділені за рахунок коштів субвенції з державного бюджету на проектні, будівельно-ремонтні роботи, придбання житла з приміщень для розвитку сімейних та інших форм виховання, наближених до сімейних, забезпечення житлом дітей - сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, осіб з їх числа грошову компенсацію з метою придбання житла.
Враховуючи вищенаведене, в наслідок завищення ціни, продавець (відповідачка), отримала кошти виділені Управлінням соціального захисту населення Ужгородської (Великоберезнянської) районної державної адміністрації Закарпатської області, чим спричинила шкоду останньому.
За даних обставин суд вважає, що 210 564,10 грн., які відповідачка отримала в результаті укладення договору купівлі - продажу житлового будинку від 14.05.2020 року є такими, що підлягають стягненню на користь Управління соціального захисту населення Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області, як особи, яка виділила кошти на купівлю житлового будинку.
Оскільки позивачем при зверненні до суду, судовий збір не сплачувався, інші судові витрати відсутні, а тому розподіл судових витрат у порядку ст.141 ЦПК України не здійснюється.
Згідно ст.281 ЦПК України, якщо відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин та не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
За даних обставин суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення.
Керуючись ст. ст. 259, 263, 265, 268, 280, 281 ЦПК України, суд
Позов задовольнити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Головуючий Тарасевич П.П.