Справа № 638/2191/25
Провадження № 2/638/3121/25
УХВАЛА

Іменем України

07 квітня 2025 року м. Харків

Дзержинський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого судді Латки І.П.,

за участю секретаря судового засідання Мяснянкіної Г.П.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання ОСОБА_3 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , залучення третьої особи, виклик свідка та допит відповідача як свідка у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 , від імені якого діє представник ОСОБА_1 , до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

в с т а н о в и в:

У лютому 2025 року ОСОБА_4 , від імені якого діє представник ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, у розмірі 180378,00 грн.

Ухвалою суду від 10 лютого 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням сторін про судове засідання. Встановлено відповідачу строк 15 днів від дня отримання копії ухвали на подання відзиву на позовну заяву.

В судовому засіданні 08 квітня 2025 року ОСОБА_3 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , заявила клопотання про:

- залучення ОСББ «Культури-3» як третьої особи на стороні відповідача, яке мотивоване тим, що саме ОСББ «Культури-3» є утримувачем житлового будинку номер АДРЕСА_1 та виконує обсяг робіт з утримання та проведення ремонтних та поточних робіт в житловому будинку; саме співробітники ОСББ «Культури-3» складали всі дефектні акти, проводили ремонт покрівлі та несуть відповідальність за збереження житлового стану житлового будинку, де знаходяться квартири позивача та відповідача;

- виклик свідка - співробітника ОСББ «Культури -3» ОСОБА_5 ( АДРЕСА_2 ), мотивуючи це тим, що зазначений свідок може підтвердити факти пошкодження 17.04.2022 року та 16.07.12023 року житлового будинку АДРЕСА_1 внаслідок російської військової агресії, що є причиною пошкодження майна ОСОБА_4 та ОСОБА_3 ;

- допит як свідка відповідача ОСОБА_3 , яка також може підтвердити факти пошкодження 17.04.2022 року та 16.07.12023 року житлового будинку АДРЕСА_1 внаслідок російської військової агресії, що є причиною пошкодження майна ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

Представник позивача ОСОБА_1 просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки рішення у справі жодним чином не впливає на права та обов`язки ОСББ «Культури-3»; показання свідків ОСОБА_5 та відповідача ОСОБА_3 не стосуються предмету доказування у справі.

Заслухавши пояснення учасників справи, оглянувши матеріали справи в межах розгляду клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Щодо залучення третьої особи.

Згідно з ч. 3 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Судом не встановлено і стороною відповідача не наведено переконливих аргументів і доводів, що рішення у справі може вплинути на будь-які права та обов`язки ОСББ «Культури-3», у зв`язку з чим відсутні підстави для його залучення до участі у справі як третьої особи на стороні відповідача.

Щодо виклику свідка ОСОБА_5 .

Згідно з ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються зокрема показаннями свідків.

Частиною 1 ст. 90, ч. 1 ст. 91 ЦПК України передбачено, що показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. У заяві про виклик свідка зазначаються, зокрема, обставини, які він може підтвердити.

До предмету доказування у цій справі належать обставини щодо завдання шкоди позивачу, розміру цієї шкоди, наявності вини відповідача у завданні шкоди позивачу та причинно-наслідкового зв`язку між діями/бездіяльність відповідача і завданою шкодою.

При цьому, слід враховувати, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, а обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 1 ст. 77, ч. 2 ст. 78 ЦПК України).

З клопотання відповідача вбачається, що свідок ОСОБА_5 може підтвердити факти пошкодження 17.04.2022 року та 16.07.12023 року житлового будинку АДРЕСА_1 внаслідок російської військової агресії. Проте, враховуючи фактичні обставини, на які посилається позивач як підставу своїх позовних вимог, наявні в матеріалах докази щодо обставин залиття квартири позивача, суд приходить до висновку, що показання свідка ОСОБА_5 очевидно не стосуються предмету доказування у справі, тобто є неналежними доказами.

З урахуванням викладеного, суд відмовляє у задоволенні клопотання представника відповідача про виклик свідка ОСОБА_5 .

Щодо допиту як свідка відповідача ОСОБА_3 .

Згідно зі ст. 92 ЦПК України сторони, треті особи та їхні представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

Таким чином, при вирішенні питання щодо доцільності допиту сторони як свідка суд зобов`язаний встановити чи мають значення для справи обставини, які може повідомити сторона.

З поданого представником клопотання вбачається, що відповідач, як і свідок ОСОБА_5 , може підтвердити факти пошкодження 17.04.2022 року та 16.07.12023 року житлового будинку АДРЕСА_1 внаслідок російської військової агресії, та обставини належного утримання нею квартири, яка знаходиться у її власності, тобто обставини, які очевидно не стосуються предмету доказування у справі. За таких обставин, відсутні підстави для допиту як свідка відповідача ОСОБА_3 про обставини, які зазначила представник відповідача у клопотанні.

Крім того, судом враховано, що в судове засідання 08 квітня 2025 року відповідач ОСОБА_3 не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, про судове засідання була повідомлена належним чином. Таким чином, у разі задоволення клопотання про допит відповідача як свідка, це зумовить подальше відкладення судового засідання та безпідставне затягування розгляду справи, що вочевидь порушує право сторін на справедливий розгляд справи судом протягом розумного строку, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 2 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 8 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 2 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 5 лютого 2004 року та інші).

Разом з цим Європейський суд з прав людини у своїй практиці виходить із того, що розумність тривалості судового провадження необхідно оцінювати у світлі обставин конкретної справи та враховуючи критерії, вироблені судом. Такими критеріями є: 1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінка заявника; 3) поведінка державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (Рішення «Бараона проти Португалії», 1987 рік, «Хосце проти Нідерландів», 1998 рік; «Бухкольц проти Німеччини», 1981 рік; «Бочан проти України», 2007 рік)

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Судом враховано, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»).

У рішенні від 22 липня 2021 року «Плетяк та інші проти України» Європейський суд з прав людини констатував порушення пункту 1 статті 6 та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у зв`язку з надмірною тривалістю цивільних проваджень та відсутністю у національному законодавстві ефективного засобу юридичного захисту з огляду на ці скарги.

Як зазначалось вище, ухвалою суду від 10 лютого 2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 210 ЦПК України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Отже, подальше відкладення розгляду справи, провадження у якій відкрито близько двох місяців тому, задля виклику та допиту як свідка відповідача ОСОБА_3 щодо обставин, які очевидно не стосуються предмету доказування у справі, призведе до порушення розумного строку вирішення спору та безпідставного затягування провадження у справі.

З урахування викладеного вище, суд відмовляє ОСОБА_3 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , у задоволенні усіх клопотань.

Керуючись ст. 76-78, 90, 259-260, 352 ЦПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , про залучення ОСББ «Культури-3» як третьої особи на стороні відповідача у справі за позовом ОСОБА_4 , від імені якого діє представник ОСОБА_1 , до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, - відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , про виклик свідка ОСОБА_5 відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , про допит відповідача як свідка відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 08 квітня 2025 року.

Суддя І.П. Латка