Справа № 279/1234/25
провадження №2-о/279/77/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 квітня 2025 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Коваленко В.П.

секретаря Зубкової І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Коростень цивільну справу №279/1234/25 за заявою ОСОБА_1 в інтересах якої діє ОСОБА_2 , заінтересована особа: Друга Коростенська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління юстиції ( м. Київ), про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу , -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Юревич І.В. звернулася до суду із заявою , в якій просить встановити факт проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однією сім"єю з 2015 року до дня смерті ОСОБА_3 , тобто не менше п"яти років до часу відкриття спадщини.

В обгрунтування своїх вимог зазначає, що з 2015 року до дня смерті громадянина ОСОБА_3 , ОСОБА_1 проживала разом із ним однією сім`єю без реєстрації шлюбу. До вересня 2022 року вони проживали в квартирі, яка належить на праві власності заявниці за адресою: АДРЕСА_1 . Після окупації м. Бахмут Донецької області вони переїхали в м. Коростень Житомирської області та стали на облік внутрішньо переміщених осіб за адресою: АДРЕСА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне йому майно. Заявниця є спадкоємицею четвертої черги за законом, оскільки проживала зі спадкодавцем однією сім`єю більше п`яти років на час відкриття спадщини. Про наявність інших спадкоємців заявниці не відомо. Будь-які інші особи не звертались до нотаріуса для оформлення спадщини.

У встановлений законом шестимісячний строк вона звернулась до нотаріуса з метою оформлення спадщини, але отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії, в зв`язку з відсутністю документів на підтвердження факту проживання з ОСОБА_3 однією сім`єю без реєстрації шлюбу не менше п`яти років до часу відкриття спадщини.

У зв`язку з вищевикладеним вона вимушена звернутися до суду, оскільки іншим шляхом встановити цей факт не має можливості.

В судове засідання заявниця та її представник не з"явилися, надали заяву про розгляд справи без їх участі , просили її задовольнити.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до п.5 ч. 2 ст.293 ЦПК України, суд в порядку окремого провадження розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися до суду із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядаються за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини тощо.

Згідно ч.1,ч.4 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Частиною 2 статті 3 Сімейного кодексу України визначено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Обов`язковою умовою для визнання осіб членами однієї сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, наявність інших обставин, які підтверджують реальність сімейних відносин (рішення Конституційного Суду України від 03.06.1999 № 5-рп/99).

Верховний Суд у постанові від 14 березня 2019 року у справі № 320/4964/17 (провадження № 61-42073ск18) зазначив, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках.

Для встановлення спільного проживання однією сім`єю до уваги беруться показання свідків про спільне проживання фактичного подружжя та ведення ними спільного побуту, документи щодо місця реєстрації (фактичного проживання) чоловіка та жінки, фотографії певних подій, документи, що підтверджують придбання майна на користь сім`ї, витрачання коштів на спільні цілі (фіскальні чеки, договори купівлі-продажу, договори про відкриття банківського рахунку, депозитні договори та інші письмові докази) тощо. Показання свідків та спільні фотографії не можуть бути єдиною підставою для встановлення факту спільного проживання однією сім`єю жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 12 грудня 2019 року у справі № 466/3769/16 (провадження № 61-5296св19), від 27 лютого 2019 року у справі № 522/25049/16-ц (провадження № 61-11607св18), від 11 грудня 2019 року в справі № 712/14547/16-ц (провадження № 61-44641св18), від 24 січня 2020 року в справі № 490/10757/16-ц (провадження № 61-42601св18), від 08 грудня 2021 року.

Факт їхнього спільного проживання підтверджується спільними фото, приєднаними до матеріалів справи .

Верховний Суд у своїй постанові від 30 жовтня 2019 року у справі №643/6799/17 зазначив, що проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу є спеціальною (визначеною законом, законною) підставою для виникнення у них деяких прав та обов`язків, зокрема, права спільної сумісної власності на майно. Для встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу потрібно враховувати у сукупності всіх ознак, що притаманні наведеному визначенню. Так, при встановленні факту наявності у осіб спільного побуту доцільно враховувати ознаки, визначені у понятті домогосподарства. Домогосподарство є сукупність осіб, які спільно проживають в одному житловому приміщенні або його частині, забезпечують себе всім необхідним для життя, ведуть спільне господарство, повністю або частково об`єднують та витрачають кошти.

Взаємність прав та обов`язків передбачає наявність як у жінки, так і у чоловіка особистих немайнових і майнових прав та обов`язків, які можуть випливати, зокрема, із нормативно - правових актів, договорів, укладених між ними, звичаїв. Для встановлення цього факту важливе значення має з`ясування місця і часу такого проживання. Підтвердженням цього може бути їх реєстрація за таким місцем проживання, пояснення свідків, представників житлово-експлуатаційної організації. Щодо часу проживання слід зазначити, що за своєю природою проживання однією сім`єю спрямоване на довготривалі відносини.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.8).

Відповідно до ч. ч. 1,1 ст. ст. 1220, 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на все належне йому майно.

Заявниця не має змоги нотаріально оформити спадщину, що належала померлому оскільки відсутній документ, що підтверджує факт проживання останньою однією сім`єю .

Підтвердити факт їх спільного проживання інакше, як у судовому засіданні, неможливо.

Згідно ч. 2 ст.315 Цивільного процесуальногокодексу України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Факт, про встановлення якого просить заявник, має для неї юридичне значення, так як встановлення цього факту необхідне їй для прийняття спадщини.

Відповідно дост. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Згідно п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. „Про судову практику у справах про спадкування при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкоємцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила ч. 2 ст.3 Сімейного Кодексу України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини, його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншою особою.

Наявність інших спадкоємців за законом чи за заповітом не встановлена.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст . 263,265,315 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заявлені вимоги задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однією сім"єю з 2015 року до дня смерті ОСОБА_3 , тобто не менше п"яти років до часу відкриття спадщини.

Рішення може бути оскаржене в 30-денний строк з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на його оскарження, а в разі його оскарження - після розгляду справи апеляційним судом, якщо воно не буде скасовано.

Суддя: В.П. Коваленко

КОПІЯ, З ОРИГІНАЛОМ ЗГІДНО