Справа № 755/4519/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"31" березня 2025 р. м.Київ

Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Коваленко І.В. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в особі законного представника ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , в особі законного представника ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Орган опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_8 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в особі законного представника ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , в особі законного представника ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Орган опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_8 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Згідно заявлених вимог, позивач просить суд:

«Визнати таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКППП НОМЕР_1 ).

Визнати такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визнати таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визнати таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визнати такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Визнати такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ».

Вказану позовну заяву було передано в провадження судді Коваленко І.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Суд звертає увагу на те, що представником позивача в позовній заяві в якості одного із відповідачів зазначено ОСОБА_7 , в особі законного представника ОСОБА_6 , проте зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем викладено обставини, якими обґрунтовуються вимоги до ОСОБА_9 .

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

На підтвердження обставин, вказаних в позовній заяві, позивачу необхідно надати копію особового рахунку позивача, відкритого на її ім`я для сплати комунальних послуг.

Крім цього, позивачем додано копію довідки згідно форми №3 від 28.09.2015 року, яка є застарілою, у зв`язку із чим підлягає оновленню.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в особі законного представника ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , в особі законного представника ОСОБА_6 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Законодавець декларує право власника, або законного користувача житлового приміщення (квартири, будинку) - захищати свої майнові права на таке, що належить, або перебуває в їхньому користуванні житло (Глава 29 ЦКУ, в сукупності зі статтею 396 ЦКУ). Одним із засобів захисту, відповідно до статті 391 ЦКУ- є право таких осіб вимагати усунення перешкод у здійсненні ними права користування та/або розпорядження своїм майном. Усунення таких перешкод можливе шляхом визнання такими, що втратили право користування житловим приміщенням осіб - ч. 2 ст.405 ЦКУ та ч.2 ст.107 ЖКУ).

Отже, вищевказаними нормами Закону передбачено, що в спорах про втрату користування житлом на стороні позивача можуть виступати власник житлового приміщення, наймач (фізична або юридична особа, яка відповідно до умов договору найму (оренди) житла отримує житлове приміщення у користування на певний строк за плату), члени його сім`ї, в тому числі ті, за якими зберігається право на користування житлом як за тимчасово відсутніми, або ті, що отримали броню (ст. 73 - 75 ЖК України). Зокрема, згідно статті 108 Житлового кодексу України договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду може бути розірвано на вимогу наймодавця лише з підстав, установлених законом, і тільки в судовому порядку, крім випадків виселення з будинків, що загрожують обвалом.

Слід зазначити, що ордер не є документом, який засвідчує право власності, оскільки ордер є лише підставою для вселення в жиле приміщення, відповідно до ст. 58 ЖК України.

Користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення.

Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер. (ст.61 ЖК України).

Повнолітній член сім`ї наймача вправі за згодою наймача та інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, вимагати визнання його наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення замість попереднього наймача. Таке ж право у разі смерті наймача або втрати ним права на жиле приміщення належить будь-якому членові сім`ї наймача. (ч. 1 ст.106 ЖК України).

За таких обставин, позивачу у заявленому позові необхідно вказати правовий статус квартири (приватизована, комунальна тощо), хто є наймачем чи власником житла, або ж надати правовстановлюючі документи, які підтверджують право позивача на звернення до суду з даним позовом, а саме: договір найму (оренди) жилого приміщення або свідоцтво про право власності тощо. Наданий до позову ордер засвідчує право на вселення в квартиру у 1982 році, а не право на постійне або тимчасове проживання, яке підтверджується договором найму жилого приміщення.

Враховуючи вищевикладене, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись статтями 4, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в особі законного представника ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , в особі законного представника ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Орган опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_8 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, - залишити без руху та надати позивачу в п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку не усунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я :