ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

07 квітня 2025 року місто Чернівці справа №724/1796/24

провадження №22-ц/822/405/25

Чернівецький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Височанської Н.К., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Савліва Любов Олександрівна на рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 24 лютого 2025 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за майно, набуте без достатньої правової підстави,

встановила:

Рішенням Хотинського районного суду Чернівецької області від 24 лютого 2025 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за майно, набуте без достатньої правової підстави відмовлено.

Повний текст рішення складено судом 06 березня 2025 року.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, адвокат Савліва Л.О., яка діє в інтересах позивачки ОСОБА_1 сформувала у системі «Електронний суд» 03 квітня 2025 року апеляційну скаргу на вказане рішення суду. В поданій апеляційній скарзі просила поновити строк на оскарження, оскільки повний текст рішення виготовлено 06 березня 2025 року.

Крім цього, разом з апеляційною скаргою, подала заяву про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, оскільки майновий стан заявниці не дозволяє сплатити судовий збір внаслідок того, що у неї відсутні будь які доходи окрім пенсії.

Однак, апеляційне провадження у вказаній справі не може бути відкрито, апеляційна скарга подана з порушенням вимог ст.356 ЦПК України, з огляду на таке.

Щодо клопотання про поновлення строку

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення відповідного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, повний текст оскаржуваного рішення складено судом 06 березня 2025 року, отже останнім днем визначеним для подання апеляційної скарги було 07 квітня 2025 року.

Апелянтом в поданій апеляційній скарзі порушено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Однак, апеляційна скарга спрямована до Чернівецького апеляційного суду 03 квітня 2025 року, тобто в межах строку на апеляційне оскарження.

Таким чином, ОСОБА_1 не пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження даного рішення.

Щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону № 3674?VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

ЄСПЛ неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Констатація заявником скрутного матеріального становища без надання доказів на підтвердження цих обставин не може вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, що узгоджується зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої, судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Позивачем у цій справі є фізична особа, яка, звернувшись до суду в 2024 році, заявляла вимоги майнового характеру.

Наведені заявником ОСОБА_1 аргументи у заяві про звільнення від сплати судового збору не дають достатніх підстав для вирішення питання відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру належного до сплати судового збору або звільнення від його сплати.

Зокрема, заявником не надані докази щодо наведених аргументів неможливості сплатити судовий збір. Зокрема не надано доказів неспроможності сплати судового збору, які б містили інформацію про майновий стан заявниці в цілому, не надано необхідних відомостей про відсутність нерухомого та рухомого майна, коштів на рахунках тощо, які б свідчили про те, що за майновим станом вона не спроможна сплатити судовий збір.

Таким чином, посилання заявниці на неможливість сплатити судовий збір є безпідставними та необґрунтованими, що унеможливлює задоволення клопотання, наслідком якого є прийняття апеляційної скарги без сплати судового збору.

Аналогічна правова позиція висловлена в ухвалі Верховного суду від 28 листопада 2022 року по справі №466/9577/18.

Апеляційний Суд врахував, що Закон № 3674?VI визначає порядок сплати судового збору, встановлює ставки, які залежать від змісту позовних вимог (майнового, немайнового характеру), інших заяв процесуального характеру, статусу особи позивача (юридична, фізична особа).

Наведений Закон визначає обов`язок особи, яка звертається до суду за захистом свого майнового, немайнового права та/або обов`язку, здійснити сплату судового збору. Такий обов`язок справляння судового збору є законним фінансовим обмеженням та убезпечує від надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Таким чином, заявниці необхідно сплатити судовий збір.

Частиною 1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.6 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду має складати 150 відсотків ставки, що підлягало сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом у 2024 році та заявляла позовну вимогу майнового характеру на загальну суму 1 517 256, 65 гривень.

Отож, заявнику ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 22 758,86 грн. (1 517 256, 65 х 1% = 15 172,57 х 150%).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Згідно ч.2 ст.357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наданням апелянту строку десять днів з дня отримання копії даної ухвали для виправлення зазначених вище недоліків, подавши до апеляційного суду документи, що підтверджують сплату судового збору, у встановлених порядку і розмірі.

Керуючись статтями 185, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Савліва Любов Олександрівна про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Савліва Любов Олександрівна на рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 24 лютого 2025 року залишити без руху.

ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в розмірі 22 758,86 грн. на такі реквізити доходного рахунку: Одержувач: Чернівецьке УК/ Чернівецька ТГ/22030101, Код отримувача (ЄДРПОУ): 37836095, Банк: Казначейство України (ЕАП), МФО (отримувача): 899998, р/р UA0024405, КОД 22030101, призначення платежу: судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду, назва суду Чернівецький апеляційний суд.

Для усунення недоліків надати ОСОБА_1 строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали, про що повідомити останню.

Оригінал відповідної квитанції подати до Чернівецького апеляційного суду.

Роз`яснити апелянту, що в разі не виправлення недоліків апеляційної скарги у встановлений у даній ухвалі строк, відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, вона визнається неподаною і повертається апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.К. Височанська