Дата документу 26.03.2025 Справа № 337/6268/21
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 337/6268/21 Головуючий у 1-й інстанції: Бредун Д.С.
Провадження № 22-ц/807/585/25 Суддя-доповідач: Трофимова Д.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2025 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Трофимової Д.А.

суддів: Кухаря С.В.,

Онищенка Е.А.

при секретарі: Книш С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 10 січня 2025 року у справі за заявою представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» про скасування заходів забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

У січня 2025 року ТОВ «Кей-Колект» в особі представника Вишневської О.І. сформувала в системі «Електронний суд» заяву про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 25 жовтня 2021 року у справі №337/6268/21, посилаючись на те, що розгляд даної справи завершено, рішення суду про відмову в задоволенні позову набрало законної сили, тому наявні підстави для скасування заходів забезпечення позову.

В обґрунтування заяви зазначала, що ужовтні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просила вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме, на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 25 жовтня 2021 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви задоволено. Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю «ФАБУЛОС», на користь ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

В подальшому, рішенням Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 11.01.2024 позов ОСОБА_1 до ТОВ «Кей-Колект», ТОВ «Фабула» про визнання договору іпотеки припиненим, визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування нерухомого майна з незаконного володіння задоволено частково.

Постановою Запорізького апеляційного суду від 01.05.2024 рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 11 січня 2024 року скасовано, позов ОСОБА_1 до ТОВ «Кей-Колект», ТОВ «Фабула» про визнання договору іпотеки припиненим, визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування нерухомого майна з незаконного володіння залишено без задоволення.

Постановою Верховного суду від 28.08.2024 постанову Запорізького апеляційного суду від 01.05.2024 залишено без змін.

Посилаючись на вказані обставини, представник ТОВ «Кей-Колект» просила суд скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 25 жовтня 2021 року та скасувати арешт, накладений на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 10 січня 2025 року заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» задоволено.

Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 25 жовтня 2021 та скасовано арешт, накладений на квартиру АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати та постановити нову, якою відмовити у задоволенні заяви ТОВ «Кей-Колект» про скасування заходів забезпечення позову.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на те, що з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову має право звернутися та особа, право якої порушено.

Звертає увагу, що 20.09.2021 року між ТОВ «Кей-Колект» (продавець) та ТОВ «ФАБУЛОС» (покупець) укладено договір купівлі-продажу нерухомого майна, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовою Д.В.

Тобто, спірне нерухоме майно, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві власності ТОВ «ФАБУЛОС», яке, власне, і мало б звернутися до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, якщо вважає, що його право порушене. Права ТОВ «Кей-Колект», яке звернулося з заявою про скасування заходів забезпечення позову, ніяким чином не зачіпаються та не порушуються.

Крім того, розгляд клопотання про скасування заходів забезпечення позову відбувся без участі позивача по справі, у зв`язку з чим, суд не з`ясував думку позивача про можливість скасування арешту на нерухоме майно.

Учасники справи своїм правом, передбаченим ст. 360 ЦПК України, на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалися.

Заслухавши у судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи в порядку, передбаченому статтею 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив із того, що у відповідності до ст. 158 ЦПК України заява ТОВ «Кей-Колект» про скасування заходів забезпечення позову є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, оскільки розгляд справи № 337/6268/21 завершено, рішення суду про відмову в задоволені позову набрало законної сили і таке питання не вирішено в постанові Запорізького апеляційного суду у цій справі, тому скасування вжитих судом заходів забезпечення позову є доцільним.

Апеляційний суд погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, так як вони відповідають обставинам справи і вимогам закону.

Як вбачається з матеріалів справи, 23 жовтня 2021 року заявник ОСОБА_1 в особі представника адвоката Земцової В.О. звернулася до суду з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Ухвалою Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 25 жовтня 2021 року було накладено арешт на нерухоме майно, а саме, на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ТОВ «Фабулос».

Право власності ТОВ «Фабулос» на квартиру АДРЕСА_1 підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 283041075 від 04 листопада 2021 року.

Рішенням Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 11 січня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано припиненим іпотеку за іпотечним договором від 27 жовтня 2006 року, укладеним між ОСОБА_2 та АКІБ «УкрСиббанк».

Визнано недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна укладений 20 вересня 2021 року між ТОВ «Кей Колект» та ТОВ «Фабулос», посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовою Д.В., зареєстрований в реєстрі за № 2174, щодо нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 .

Витребувано з незаконного володіння ТОВ «Фабулос» на користь ОСОБА_1 нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 .

Постановою Запорізького апеляційного суду від 01 травня 2024 року рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 11 січня 2024 року скасовано в оскаржуваній частині та ухвалено нове про відмову у задоволенні позову.

Постановою Верховного суду від 28 серпня 2024 постанову Запорізького апеляційного суду від 01 травня 2024 залишено без змін.

Забезпечення позову в цивільному процесі є одним з інститутів цивільного процесу, що сприяє реалізації завдань цивільного судочинства, якими, згідно зі статтею 2 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Регламентації інституту забезпечення позову в цивільному процесуальному праві присвячені статті 149-159 ЦПК України.

Забезпечення позову по суті - це тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору.

Порядок та підстави скасування заходів забезпечення позову встановлено статтею 158 ЦПК України, частинами першою, четвертою якої передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відповідно до частини дев`ятої статті 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" від 22 грудня 2006 року № 9 визначено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Системний аналіз наведених процесуальних норм свідчить про те, що суд може скасувати забезпечення позову у зв`язку зі зміною умов, що існували на момент постановлення ухвали про забезпечення позову, коли відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів.

Однією з таких підстав для скасування заходів забезпечення позову може бути ухвалення судом рішення про відмову в задоволенні позову.

Як видно із матеріалів справи, спір між сторонами судом вирішено, постанова Запорізького апеляційного суду від 01 травня 2024 року у цій справі набрала законної сили.

Оскільки підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування заходів забезпечення позову відпали в розумінні положень статті 158 ЦПК України, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо наявності підстав для скасування заходів забезпечення позову.

Доводи апеляційної скарги про те, що з клопотанням про скасування забезпечення позову має право звернутися та особа, право якої порушено, не є підставою для скасування оскаржуваної ухвали.

Як зазначалося вище, відповідно до частини першої статті 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. ТОВ «Кей-Колект» є учасником справи, тому має право звернутися з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 щодо розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову без участі позивача по справі, у зв`язку з чим суд не з`ясував думку позивача та можливість скасування арешту на нерухоме майно, також не є підставою для скасування оскаржуваної ухвали.

Так, клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду (частина друга статті 158 ЦПК України).

Правила проведення судового засідання встановлено ст. 211 ЦПК України, відповідно до частини другої якої суд зобов`язаний повідомити учасників справи про місце, дату й час судового засідання.

Частинами 1, 2 ст. 128 ЦПК України прямо розмежовано поняття «виклик учасника справи» та «повідомлення учасника справи».

Європейський суд із прав людини в п. 26 рішення від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України»(заява № 7460/03) зазначив, що принцип рівності сторін, один зі складників більш широкої концепції справедливого судового розгляду, передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свої права за умов, коли її не будуть ставити в суттєво менш сприятливе положення порівняно з опонентом.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є користувачем у підсистемі ЄСІТС, таким чином судова повістка була направлена до Електронного кабінетуОСОБА_1 через підсистему (модуль) ЄСІТС Електронний суд, документ доставлено до електронного кабінету, про що в матеріалах справи міститься підтвердження (т. 3, а.с 180).

Процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику (пункт 9 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи).

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Заявниця, будучи повідомленою судом належним чином про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомила.

Виходячи із вищевикладеного, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та на їх правильність не впливають.

Порушень норм процесуального права, які давали б підстави для скасування судового рішення, колегія суддів не вбачає.

За таких обставин апеляційна скарга задоволенню не підлягає, апеляційний суд не вбачає передбачених законом підстав для скасування ухвали суду першої інстанції або ж її зміни.

В силу вимог ст. 141 ЦПК України у разі відмови заявниці у задоволенні її апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції у повному обсязі у цій справі, остання не має права на компенсацію судових витрат, пов`язаних із розглядом цієї справи апеляційним судом.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 10 січня 2025 року у цій справі залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складений 07 квітня 2025 року.

Головуючий Д.А. Трофимова

Судді: С.В. Кухар

Е.А. Онищенко