Провадження № 2/761/3101/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2025 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Пономаренко Н.В.

за участю секретаря Яцишина А.О.

позивачки ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника третьої особи Горбенко І.М.

розглянувши в загальному провадженні у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Києві питання прийняття зустрічного ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки і піклування про усунення перешкод у спілкуванні із дитиною, визначення способів у вихованні та спілкуванні із дитиною для спільного розгляду зі справою за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки і піклування, про визначення місця проживання дитини, стягнення аліментів на дитину та про розірвання договору, -

в с т а н о в и в :

У вересні 2024 року до Шевченківського районного суду м. Києва через систему «Електронний суд2 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація, про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів на дитину, відповідно до якого позивачка з урахуванням заяви про зміну предмету спору, просила суд:

1.Розірвати договір, укладений 01.11.2019 між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 та посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Горбуновою Л.В., реєстровий №3303.

2.Визначити місце проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із його матір`ю - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

3.Стягнуто з ОСОБА_3 , аліменти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 заробітку (доходу) ОСОБА_3 , але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня пред`явлення цього позову.

Позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що у сторін є малолітній син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 01.11.2019 сторони уклали нотаріальний договір, яким було визначено, що дитини, ОСОБА_5 , проживає половину часу з батьком за адресою: АДРЕСА_1 , і половину часу з матір1ю за адресою: АДРЕСА_2 . 15.11.2019 рішення суду шлюб між позивачем та відповідачем розірвано.

Позовна заява мотивована тим, що після повномасштабного вторгнення позивач із сином виїхала за кордон, згодом за кордон також виїхав відповідач, однак згодом позивача повернулась до України, а відповідач залишився закордоном в Іспанії. У зв`язку із чим у сторін виник спір щодо місця проживання дитини та можливості виконання договору від 01.11.2019.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07.10.2024 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відповідач ОСОБА_3 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 в якій відповідач по первісному позову просив суд:

1.Зобов`язати ОСОБА_1 не чинити ОСОБА_3 перешкод у спілкуванні, побаченнях та вихованні сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

2.визначити ОСОБА_3 наступні способи участі у спілкуванні та вихованні малолітнього сина:

- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 половину часу проживає з батьком ОСОБА_3 , без участі матері за місцем проживання батька;

- ОСОБА_3 має право бачитись з дитиною не менше 50% часу на місяць половину часу під час канікул дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В судовому засіданні 17.03.2025 року поставлено на обговорення питання щодо прийняття для спільного розгляду з первісним позовом зустрічного позову зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки і піклування про усунення перешкод у спілкуванні із дитиною, визначення способів у вихованні та спілкуванні із дитиною.

Позивач та представник позивача за первісним позовом в судовому засіданні заперечували щодо прийняття зустрічної позовної заяви.

Представник відповідача за первісним позовом просив прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду з первісним позовом.

Відповідно до ч.1 та п.3 ч.2 ст.49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Взаємний зв`язок первісного і зустрічного позову може виявлятись у тому, що зустрічна вимога виключає вимогу первісну, або обидва випливають з однієї підстави, або взаємний зв`язок виникає з однорідності обставин виникнення взаємних матеріально-правових вимог між позивачем і відповідачем. Первісний і зустрічний позов можуть бути взаємозв`язаними і тоді, коли підстава зустрічного позову паралізує підставу первісного позову, а тому задоволення вимог відповідача виключає задоволення вимог позивача.

Таким чином, зі змісту ст.193 ЦПК України вбачається, що прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним відноситься до дискреційних повноважень суду, при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику.

За змістом даної норми однією з умов прийняття зустрічного позову є доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів.

Доцільно їх розглядати в одному процесі тоді, коли це дозволить більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих або взаємовиключних судових рішень. І, навпаки, недоцільно розглядати ці вимоги сумісно тоді, коли це затягне розгляд справи, а вимоги повністю можуть бути розглянуті окремо.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У постанові від 20 березня 2019 року у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом первісного позову є розірвання договору укладеного між сторонами визначити місце проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із його матір`ю - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та стягнення аліментів.

Предметом зустрічного позову є усунення перешкод у спілкуванні із дитиною ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьком ОСОБА_3 , визначення способів у вихованні та спілкуванні батька із дитиною.

Згідно ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали зустрічного позову суд приходить до висновків, що вказаний зустрічний позов поданий у встановлений судом строк, відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, первісний та зустрічний позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, всі позовні вимоги пов`язані договором позики та поруки, тому суд вважає за необхідне прийняти до спільного розгляду з первісним позовом прийняти до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки і піклування, про визначення місця проживання дитини, стягнення аліментів на дитину та про розірвання договору - зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки і піклування про усунення перешкод у спілкуванні із дитиною, визначення способів у вихованні та спілкуванні із дитиною.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 193, 194, 259-261, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

прийняти до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки і піклування, про визначення місця проживання дитини, стягнення аліментів на дитину та про розірвання договору - зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки і піклування про усунення перешкод у спілкуванні із дитиною, визначення способів у вихованні та спілкуванні із дитиною.

Вказаний зустрічний позов об`єднати в одне провадження з первісним позовом.

Встановити відповідачам за зустрічним позовом п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідачі мають право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачам за зустрічним позовом, що у разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачам за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Треті особи мають право подати пояснення щодо позову у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, а щодо відзиву - протягом п`яти днів із дня його отримання, а також протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали подати заяви з процесуальних питань, передбачені ст. ст. 182, 183 ЦПК України.

Інформацію по справі учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/sud2610/.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

У відповідності до вимог ст. 353 ЦПК України ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: