Справа № 296/3536/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"07" квітня 2025 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Маслак В.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України, Міністерства оборони України, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту батьківства,-

ВСТАНОВИВ:

Від адвоката Яницької М.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , 02.04.2025р. до Корольовського районного суду м.Житомира надійшла позовна заява про встановлення факту батьківства ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та внесення змін в актовий запис про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зазначивши в графі батько дитини: « ОСОБА_4 » та прізвище « ОСОБА_6 ».

Вивчивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суддя приходить до висновку, що така подана без додержання вимог, викладених у ст.175 ЦПК України.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Предметом позову є встановлення факту батьківства та внесення змін до актового запису про народження.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що така подана до декількох відповідачів, а саме: Головного управління Пенсійного фонду України, Міністерства оборони України, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Разом з тим, представником позивача не зазначено, яким чином кожен з відповідачів порушив права позивача. Також відсутнє обґрунтування позовних вимог до кожного з них.

Враховуючи зазначене, позивачу/представнику позивача необхідно уточнити склад учасників позовної заяви або зміст позовних вимог.

Зазначені недоліки позовної заяви є суттєвими, оскільки їх наявність у своїй сукупності позбавляє суд можливості визначити належне коло учасників цивільного процесу, які будуть брати участь при розгляді справи, і, зокрема, забезпечити процесуальні права відповідача (відповідачів) відповідно до статей 43, 49, 130 ЦПК України.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позову не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

На підставі викладеного, суддя приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, а тому вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити заявнику, що у разі невиконання вимог ухвали заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 293, 294 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

На виконання ухвали суду позивач має право подати відповідну заяву через канцелярію суду або направити її засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання набирає законної сили з моменту її складення.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В. П. Маслак