Номер провадження 2/387/31/25
У Х В А Л А

08 квітня 2025 року селище Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області, в складі

головуючого судді Майстера І. П.

за участі секретаря судового засдіання Полюхович Т.А.

представник позивача за первісним позовом

( представника відповідача

за зустрічним позовом ) ОСОБА_1 представник відповідача

за первісним позовом ( представника позивача

за зустрічним позовом ) ОСОБА_2

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільної сумісної власності подружжя та зустрічний позов представника відповідача ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 про визнання спільною сумісною власністю майна подружжя, поділ майна подружжя та визнання права особистої власності

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 про поділ спільної сумісної власності подружжя.

25 квітня 2024 року представник відповідача, ОСОБА_2 , подав до суду зустрічну позовну заяву від імені ОСОБА_4 . Актуальність даного позову полягає у визнанні спільною сумісною власністю майна подружжя, а також у питанні його поділу та визнання права особистої власності.

01.04.2025 позивач надала до суду заяву про збільшення позовних вимог в порядку ст.49 ЦПК України.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Позивачем сплачено судовий збір за подання вимог майнового характеру у розмірі 15140 грн, про що зазначено в платіжній інструкції, долученій до матеріалів справи.

Також відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

У заяві про збільшення позовних вимог відсутня ціна позову виходячи із додаткового майна, яке підлягає розподілу.

Велика Палата Верховного Суду у п. 52, 54-57 постанови від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість, до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Згідно з п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» №20 від 22 грудня 1995 року, вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» на підтвердження оцінки майна складається звіт про оцінку майна (акт оцінки майна).

При відсутності достовірних даних, про ціну даного автомобіля, станом на час розгляду справи, позивачем щонайменше необхідно надати докази щодо ціни на майно (витяги з веб сайтів продажу аналогічного рухомого майна тощо).

Враховуючи, що між сторонами відсутня погоджена вартість майна, то встановленню підлягає дійсна вартість майна, на момент розгляду спору.

Оскільки ціна позову підлягає уточненню у заяві про збільшення позовних вимог, суд при вирішенні справи по суті, у будь-якому разі в силу ст. 141 ЦПК України та вимог Закону України «Про судовий збір» повинен вирішити питання розподілу судових витрат по справі, а тому позивачу слід визначитися із ціною позову в частині ціни на рухоме майно та сплатити судовий збір у залежності від встановленої вартості.

Також позивачем сплачений максимальний судовий збір за подання майнових вимог щодо розподілу спільної сумісної власності подружжя.

Водночас судовий збір за подання 3 (трьох) позовних вимог немайнового характеру в сумі 3633 гривні 60 копійок позивачкою не сплачений.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про прийняття до розгляду заяви про збільшення позовних вимог.

Також в заяві позивач просить залучити до справи співвідповідачів, проте не зазначає повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про прийняття до розгляду заяви про збільшення позовних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву про збільшення позовних вимог в порядку ст.49 ЦПК України - залишити без руху, надавши строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків.

Запропонувати позивачу докази, які зазначені в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву позивача вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області Майстер І. П.