Справа № 953/1392/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" квітня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Колесник С.А.,

при секретарі судового засідання - Смаль Ю.О.,

за участі представника позивача адвоката Терещенко К.І.,

представника відповідача адвоката Литвинової В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву відповідача ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку на подання клопотання про залишення заяви позивача ОСОБА_2 про зміну предмета позову без розгляду та повернення її позивачу, клопотання відповідача ОСОБА_1 про залишення без розгляду заяви позивача ОСОБА_2 про зміну предмета позову та повернення її позивачу, клопотання відповідача ОСОБА_1 про повернення на стадію підготовчого засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє його представник - адвокат Терещенко Катерина Іванівна, до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу та державного реєстратора Луніної Тетяни Анатоліївни, Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу та державного реєстратора Шатернікової Тетяни Миколаївни про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору іпотеки та скасування рішення державного реєстратора,

УСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м.Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу та державного реєстратора Луніної Тетяни Анатоліївни, Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу та державного реєстратора Шатернікової Тетяни Миколаївни про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору іпотеки та скасування рішення державного реєстратора.

17.02.2025 до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання про залишення заяви про зміну предмета позову без розгляду та її повернення позивачу, у якій відповідач просив: Застосувати наведені висновки Великої Палати Верховного Суду заяву позивача про зміну предмета позову, якою він до первісних позовних вимог додав вимоги: Визнати недійсним договір іпотеки № 13 від 11 лютого 2022 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (з подальшою заявою про виправлення на ОСОБА_1 ) посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Шатерніковою Т.М, зареєстрований у реєстрі за № 46654888; Витребувати у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП № НОМЕР_1 квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 55,7 кв.м. житловою площею 33,4 кв.м. та повернути у володіння ОСОБА_2 ; Скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Шатернікової Тетяни Миколаївни № 63402321 від 11.02.2022 року 14:34:44 про державну реєстрацію договору іпотеки № 3 виданий 11.02.2022 року на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, номер запису про іпотеку 46654888, що посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шатерніковою Тетяною Миколаївною, - залишити без розгляду та повернути позивачу.

На обгрунтування клопотання відповідач, покликаючись на практику Верховного Суду, закрема постанову від 24.04.2024 у справі № 657/1024/16-ц, зазначив, що у справі, що розглядається, позивач по суті подав новий позов до нього у справі після порушення провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом, зазначив самостійні матеріально-правові вимоги та одночасно на їх обґрунтування навів інші обставини (фактичні підстави) і норми права (юридичні підстави), які позивач не визначив підставою первісного позову, бо визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним обґрунтував підставою начебто відсутності волевиявлення спадкодавця позивача, а нову вимогу щодо визнання договору іпотеки, укладеним між зовсім іншими особами, недійсним обґрунтував як похідну від первісної, а фактично договір іпотеки та визнання його недійсним регулюється іншими нормами права (юридичними підставами), до яких така підстава, як відсутність волевиявлення спадкодавця позивача, не відноситься апріорі і є втручанням у волевиявлення інших осіб щодо укладення договору іпотеки. Правовідносини за договором іпотеки виникли на підставі договору позики між мною та ОСОБА_3 , до якого позивач у даній справі не має ніякого відношення. Тобто позивач ініціював новий спір з новим предметом та підставами позову до інших осіб, ніж зазначені у первісному позові, шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після порушення провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом. Натомість до цього часу судом не повернута заява про зміну предмету позову позивачу, а прийнята з похідними вимогами до розгляду разом з первісним позовом у одному провадженні після його відкриття, та продовжується розглядатися у справі № 953/1392/22, що, на думку відповідача, є продовжуваним істотним порушенням норм процесуального права.

18.02.2025 до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про поновлення процесуального строку на подання клопотання про залишення заяви позивача про зміну предмета позову без розгляду та її повернення позивачу ОСОБА_2 , посиалючись на те, що під час підготовчого провадження до 30.01.2025 не зміг подати таке клопотання та не зміг доручити це виконання його адвокату, оскільки 10.01.2025 захворів та до 17.01.2025 знаходився на стаціонарному лікуванні і лише 13.02.2025 до нього повернулося усвідомлення зовнішніх обставин та стало повертатися нормальне мовлення.

20.02.2025 до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження, у якому відповідач покликався на практику Європейського суду з прав людини, Верховного суду, викладених у постановах від 03.10.2019 у справі №902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.20921 у справі №923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі №910/7103/21, постанові від 24.04.2024 у справі №657/1024/16-ц, та посилався, зокрема, на те, що підготовче провадження було проведено протягом 35 днів з дня скасування заочного рішення замість 60-ти; те, що 10.01.2025 захворів та до 17.01.2025 знаходився на стаціонарному лікуванні і лише 13.02.2025 до нього повернулося усвідомлення зовнішніх обставин та стало повертатися нормальне мовлення; не виконання, на його погляд, завдань підготовчого провадження, а саме остаточно не визначено предмет спору та характер спірних правовідносин, не визначено позовних вимог у зв`язку з наявністю суперечностей, пов`язаних з прийняттям заяви позивача про зміну предмета позову та висновками Великої Палати Верховного Суду; не з`ясування заперечень на позовні вимоги та не визначення обставин справи, які підлягають встановленню та які відповідні докази повинні бути зібрані.

13.03.2025 до суду від представника позивача - адвоката Терещенко К.І. надійшли заперечення на клопотання (заяви) відповідача ОСОБА_1 , у яких представник просила заявлені клопотання (заяви) відповідача ОСОБА_1 від 17.02.2025 та 19.02.2025, що є зловживанням процесуальними правами зі сторони відповідача ОСОБА_1 , посилаючись на наступне.

Щодо поновлення строків у зв`язку з хворобою та наявності в діях відповідача ознак зловживання процесуальними правами, вказала, що ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 26.12.2024 року за заявою відповідача ОСОБА_1 було скасовано заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 16.08.2024 року та призначено підготовче судове засідання на 30.01.2025 року о 9-00. На зазначену дату 27.01.2025 року засобами підсистеми Електронний суд відповідач ОСОБА_1 направив до суду Клопотання про вступ у справу третьою особою на стороні позивача або відповідача. Під час підготовчого судового засідання 30.01.2025 року зазначене клопотання розглядалося судом за участю представника ОСОБА_1 - адвоката Литвинової В.В., яка не повідомила суд про будь-які обставини, що перешкоджають закриттю підготовчого засідання та не заперечувала проти його закриття та переходу до судового розгляду. За результатом розгляду було прийнято ухвалу від 30.01.2025 року про відмову у задоволенні клопотання. Таким чином, не зовсім зрозуміло чому відповідач ОСОБА_1 не надавав клопотання залишення заяви про зміну предмету позову без розгляду та її повернення позивачу, ще до 30.01.2025 року, бо як вважає відповідач саме з цією метою потрібно повернутися до підготовчого засідання. На її думку, відповідач зміг написати клопотання від 27.01.2025 року про вступ у справу третьою особою на стороні позивача або відповідача на 5-ти аркушах, знаходячись, як стверджує відповідач в стані, що він не усвідомлював, що відбувається і лише 13.02.25 року є днем усвідомлення отриманої інформації про стан розгляду справи, однак не усвідомлення до 13.02.25 року не завадило відповідачу подати через свій кабінет в підсистемі Електронний суд" клопотання про вступ у справу третьою особою на стороні позивача або відповідача від 27.01.2025 року.

Підтвердженням того, що відповідач ОСОБА_1 зловживає своїми процесуальними правами є факт того, що вже 13.02.2025 останній подав клопотання про відвід судді Колесник С.А.

Щодо зазначених відповідачем підстав для повернення до стадії підготовчого провадження, зазначила, що підготовчого провадження взагалі не передбачено положеннями ст. ст. 196-200 ЦПК України. Положеннями процесуального кодексу передбачено підготовче засідання, яке проводиться для виконання завдань, а саме з`ясування кола осіб, позовних вимог та чи всі докази кожна зі сторін подала, розгляду клопотань тощо. Відповідач ОСОБА_1 , як при поданні заяви про перегляд заочного рішення так і в подальшому жодного разу, як і в клопотаннях, що розглядаються не надав нові докази, які б спростовували доводи позивача. Отже дії відповідача, коли він не надаючи жодних нових доказів, намагається переглядати рішення, повертатися до стадій, що закриті є зловживанням процесуальними правами, на думку сторони позивача.

Щодо строків проведення підготовчого засідання. Провадження у справі було відкрито 01.02.2022 року, те, що скасовано заочне рішення не визначає, що 26.12.2024 є датою відкриття провадження. Процесуальний кодекс не визначає, що справа починає розглядатися заново та всі докази, клопотання та заяви про зміну предмету позову, ухвали суду мають бути повернені учасникам справи, скасовані і все починається заново. В заяві про скасування заочного рішення відповідач зазначив, що ознайомлений з усіма матеріалами справи, та відповідно до ухвали від 26.12.2024 року відповідачу було надано строк на подання відзиву на позов для можливості захисту своїх інтересів та доведення своєї позиції шляхом надання додаткових доказів у справі. Однак, відповідач не здійснив зазначених дій. Крім того, у справі приймає участь адвокат, яка представляє інтереси відповідача ОСОБА_1 , однак і остання не подавала відзиву та не долучала до матеріалів справи нових доказів. Саме керування принципом змагальності відповідачем ОСОБА_1 та його адвокатом Литвиновою В.В. через реалізацію процесуальних прав надання до суду відповідних процесуальних документів та доказів є підтвердженням дотриманням сторонами принципів цивільного судочинства визначених в ст. 2 ЦПК України. Позивач вважає, що це пов`язано з відсутністю відповідних доказів та не можливістю доведення своєї позиції саме з цих підстав відповідачем ОСОБА_1 вчиняються дії щодо затягування судового розгляду.

Щодо залишення заяви про зміну предмету позову без розгляду та повернення позивачу, посилалася на те, що не вважається зміною підстав позову: Доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин; Зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права. Таку позицію підтримує Велика Палата Верховного суду у своїй постанові №924/1473/15 від 25.06.2019 року та у постанові Верховного суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19. У заявах про зміну предмету позову, вона як представник позивача, зазначала, що основні позовні вимоги не змінюються та додаються додаткові вимоги пов`язані з намаганням відповідача через третіх осіб, незаконно утримувати майно та розпорядитися для отримання неправомірної вигоди. Також мета це перешкоджання виконання рішення суду, знову ж для контролю над об`єктом. Таким чином, вважає, що подання заяв про зміну предмету позову, які доповнюють позов новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин, відповідає висновкам ВП ВС зроблені у постанові від 25.06.2019 у справі №924/1473/15 та у постанові Верховного суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, ніяким чином не протирічать висновкам зробленим у постанові ВС ВП № 657/1024/16-ц від 24.04.2024. Постанова ВП ВС від 24.02.24 року не скасувала висновки постанови від 25.06.2019 у справі №924/1473/15 та вони не протирічать один одному. Обставини справи у справі № 657/1024/16-ц є різними, як і дії учасників справи та висновки треба застосовувати до подібних правовідносин. Розглядаючи зазначення ВП ВС у вказаних постановах застосування норм права щодо зміни предмету позову звертає увагу, що позивач не змінював способу захисту порушеного права, про що йде мова у ст. 16 ЦК України. Більш того в заяві про зміну предмету позову від 29.11.2022 року відсутня одночасна зміна підстав, про що каже відповідач ОСОБА_1 , бо позивач не змінював, а доповнював свої позовні вимоги, бо відповідач ОСОБА_3 продовжувала свої неправомірні дії та з метою створення штучних перешкод передавала об`єкт, квартиру, далі ускладнюючі можливість повернення спірної квартири спадкоємцю позивача.

Відповідно до позиції Великої Палати Верховного Суду викладеній у п. 142 постанови від 14.11.2018 у справі № 183/1617/16 метою віндикаційного позову є забезпечення введення власника у володіння майном, якого він був незаконно позбавлений. У випадку позбавлення власника володіння нерухомим майном означене введення полягає у внесенні запису про державну реєстрацію за власником права власності на нерухоме майно (принцип реєстраційного підтвердження володіння нерухомістю).

Щодо посилання ОСОБА_1 , що оскаржуваний договір іпотеки №13 від 11.02.2022 не є похідним, то позивач не погоджується з зазначеним висновком відповідача та вважає, що похідний характер оскаржуваної угоди підтверджується тим, що ОСОБА_3 не набула право власності, так як у ОСОБА_5 повністю відсутнє волевиявлення на укладання оскаржуваного договору, бо він договір купівлі-продажу взагалі не підписував, а отже і передача квартири ОСОБА_3 не відбулась та відповідно у останньої відсутнє право на розпорядження зазначеним майном в тому числі шляхом укладання договору іпотеки. Для відновлення прав позивача, витребування майна у ОСОБА_3 та не скасування державної реєстрації договору іпотеки не є повним захистом, лише визнання договору іпотеки недійсним витребування у відповідача ОСОБА_1 квартири та скасування реєстрації повністю відновить порушені права позивача.

З урахуванням вищезазначеного вважала, що подана заява про зміну предмету позову від 29.11.2022 повністю відповідає вимогам діючого законодавства та положенням ст. 49 ПК УКраїни.

Крім того, ухвала Київського районного суду м. Харкова від 21.03.2023 року про прийняття заяви про зміну предмету позову не скасована та є діючою. Відповідач не полишений права оскаржити її при оскарженні остаточного рішення.

Також посилалася на те, що правильність обраного позивачем способу захисту порушених прав підтверджується останньою судовою практикою, а саме постановою ВП ВС від 27.11.2024 у справі №204/8017/17, у якій зазначено, що факт підробки підпису на договорі свідчить не про дефект волевиявлення, а про цілковиту відсутність волевиявлення. Власник майна, яке вибуло з його законного володіння по неукладеному договору, може захистити своє майнове право шляхом пред`явлення віндикаційного позову на підставі ст. 387,388 ЦК.

Крім того вказала, що відповідач ОСОБА_1 в своїх клопотанні від 17.02.2025 року погоджується, що позов може бути заявлений до нього та відповідача ОСОБА_3 з підстав визнання договору купівлі-продажу недійсним та витребування майна, однак вважає, що це не може розглядатися спільно. Зазначене позиція не відповідає вищезазначеній судовій практиці в тому числі постанові ВП ВС від 27.11.2024 року у справі №204/8017/17 та у постановах Верховного Суду від 21.03.2018 року у справі № 146/293/16-ц, від 04.06.2018 року у справі № 479/495/16-ц, від 18.07.2018 року у справі № 624/604/16-ц.

Також вважала, що скасування договору іпотеки та віндикація у відповідача ОСОБА_1 не протирічить його інтересам, адже договір позики є діючим, у ОСОБА_3 є інше майно, а саме квартира по АДРЕСА_2 , де остання зареєстрована за рахунок якої відповідач може стягнути надані їй в позику грошові кошти, стягнення з пенсії тощо.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Литвинова В.В.у судовому засіданні клопотання та заяву підтримала з підстав, викладених у клопотаннях та заяві, просила про їх задоволення.

У судовому засіданні представник позивача - адвокат Терещенко К.І. проти задоволення клопотань та заяви заперечувала, надавши пояснення, аналогічні викладеним у Запереченнях, що були подані до суду 13.03.2025.

Відповідач: ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлена судом своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Відповідачі: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу та державний реєстратор Луніна Т.А. та приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Шатернікова Т.М. в судове засідання не з`явилися, однак до суду від них надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

Враховуючи те, що учасники справи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, суд вважає за можливе відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу у їх відсутності.

Суд, вислухавши доводи представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Литвинової В.В., думку представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Терещенко К.І., дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.

Щодо заяви відповідача ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку на подання клопотання про залишення заяви позивача ОСОБА_2 про зміну предмета позову без розгляду та повернення її позивачу, суд зазначає наступне.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства, в перелік яких включено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Із практики Європейського суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа не може бути безпідставно позбавлена на захист свого порушеного права, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд. Принцип змагальності є гарантом законності, об`єктивності, неупередженості та повноти судового розгляду справи.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Згідно з ч. 1, 6 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Про поновлення процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Згідно ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене, для забезпечення права на доступ до правосуддя, реалізації права сторін на змагальність, з урахуванням основних засад національного судочинства та практики Європейського суду з прав людини, суд вважає, що відповідачу слід поновити процесуальний строк для подання клопотання про залишення заяви позивача ОСОБА_2 про зміну предмета позову без розгляду та повернення її позивачу.

Щодо клопотання відповідача ОСОБА_1 про залишення без розгляду заяви позивача ОСОБА_2 про зміну предмета позову та повернення її позивачу, суд зазначає наступне.

Згідно із частинами першою та четвертою статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно із частиною першою статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає в позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У статті 49 ЦПК України унормовані процесуальні права та обов`язки сторін.

Так, відповідно до частин другої та третьої статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2024 у справі №657/1024/16-ц, Велика Палата Верховного Суду зазначає, що в разі надходження до суду такої заяви суд виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Так, позивач ОСОБА_2 31.01.2022 звернувся до суду з позовною заявою до відповідачів ОСОБА_3 , Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Луніної Т.А., відповідно до якої просив:

1. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

2. Витребувати у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , номер картки платника податків № НОМЕР_2 квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 55,7 кв.м. житловою площею 33,4 кв.м. та повернути у володіння ОСОБА_2 ;

3. Визнати недійсним договір купівлі-продажу №1125 від 17.06.2021 року укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 та посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Луніною Тетяною Анатоліївною, реєстровий номер об`єкту нерухомого майна 101;

4. Скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Луніної Тетяни Анатоліївни № 58818641 від 17.06.2021 року про державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 у зв`язку з визнанням договору купівлі-продажу № 1125 від 17.06.2021 року, що посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Луніною Тетяною Анатоліївною неукладеним.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.01.2022 справу передано для розгляду судді Колесник С.А.

Ухвалою судді від 01.02.2022 відкрито загальне позовне провадження у справі, почато підготовче провадження (т.1 а.с.91).

29.11.2022 представником позивача адвокатом Терещенко К.І. подано до суду заяву про зміну предмету позову (а.с. 6-14 т.2), у якій представник позивача просив:

1.Справу розглянути за правилами загального позовного провадження;

2.Витребувати у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , номер картки платника податків № НОМЕР_2 квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 55,7 кв.м. житловою площею 33,4 кв.м. та повернути у володіння ОСОБА_2 ;

3.Визнати недійсним договір купівлі-продажу № 1125 від 17.06.2021 року укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 та посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Луніною Тетяною Анатоліївною, реєстровий номер об`єкту нерухомого майна 101;

4.Скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Луніної Тетяни Анатоліївни № 58818641 від 17.06.2021 року 16: 20: 34 про державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 у зв`язку з визнанням договору купівлі-продажу № 1125 від 17.06.2021 року, що посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Луніною Тетяною Анатоліївною неукладеним.

5.Визнати недійсним договір іпотеки № 13 від 11.02.2022 року укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шабельніковою Тетяною Миколаївною, реєстровий номер об`єкту нерухомого майна 101, номер запису про іпотеку 46654888.

6.Витребувати у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , номер картки платника податків № НОМЕР_1 квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 55,7 кв.м. житловою площею 33,4 кв.м. та повернути у володіння ОСОБА_2 .

7.Скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Шатернікової Тетяни Миколаївни № 63402321 від 11.02.2022 року 14:34:44 про державну реєстрацію договору іпотеки № 3 виданий 11.02.2022 року на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, номер запису про іпотеку 46654888, що посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шатерніковою Тетяною Миколаївною.

8.Стягнути судові витрати з відповідачів, а саме сплачений судовий збір у повному обсязі.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 28.03.2023 прийнято до розгляду заяву представника позивача ОСОБА_2 адвоката Терещенко Катерини Іванівни про зміну предмета позову у цивільній справі №953/1392/22 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Луніної Тетяни Анатоліївни, ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Шатернікової Тетяни Миколаївни про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування рішення державного реєстратора. В подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про зміну предмету позову (а.с.145-146 т.2).

Враховуючи викладене вище, підстав для залишення без розгляду заяви позивача ОСОБА_2 про зміну предмета позову та повернення її позивачу, суд не вбачає.

Щодо клопотання відповідача ОСОБА_1 про повернення на стадію підготовчого засідання, суд зазначає наступне.

Порядок здійснення підготовчого провадження в цивільній справі регламентовано главою 3 ЦПК України.

Завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

У постанові Верховного Суду від 16 грудня 2021 року у справі № 910/7103/21 зазначено, що суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Так, ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 26.12.2024 поновлено відповідачу ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 16.08.2024 року. Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м.Харкова від 16 серпня 2024 року у справі №953/1392/22 - задоволено. Заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 16 серпня 2024 року у цивільній справі №953/1392/22 скасовано, справу призначено до розгляду в поряду загального позовного провадження з викликом сторін. Призначено підготовче засідання та визначено відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

27.01.2025 через систему «Електронний суд» до суду надійшла заява ОСОБА_1 про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ОСОБА_1 .

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 30.01.2025 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Литвинової Вікторії Василівни про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів, до участі у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу та державного реєстратора Луніної Тетяни Анатоліївни, Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу та державного реєстратора Шатернікової Тетяни Миколаївни про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору іпотеки та скасування рішення державного реєстратора.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 30.01.2025 закрито підготовче провадження у справі, та призначено справу до судового розгляду по суті.

Так, у підготовчому засіданні було з`ясовано коло осіб, які беруть участь у справі, позовні вимоги та заперечення проти позову, докази на обгрунтування позовних вимог та заперечень, наявність клопотань.

При цьому, у підготовчому засіданні 30.01.2025 була присутня представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Литвинова В.В., яка вказала, що будь-яких заяв чи клопотань не має, з приводу вирішення питання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по сутіпокладалася на розсуд суду.

Отже, з урахуванням вище викладеного суд приходить до висновку, що клопотання відповідача ОСОБА_1 про повернення на стадію підготовчого засідання - не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 10-13, 127, 189, 196-198, 259-261 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку на подання клопотання про залишення заяви позивача ОСОБА_2 про зміну предмета позову без розгляду та повернення її позивачу - задовольнити.

Поновити відповідачу ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк на подання клопотання про залишення заяви позивача ОСОБА_2 про зміну предмета позову без розгляду та повернення її позивачу.

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про залишення без розгляду заяви позивача ОСОБА_2 про зміну предмета позову та повернення її позивачу - відмовити.

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про повернення на стадію підготовчого засідання - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 09.04.2025.

Суддя Колесник С.А.