Справа № 481/1229/24 Провадж.№ 2/481/73/2025
УХВАЛА

іменем України

(про залишення позовної заяви без розгляду)

19.03.2025 року Новобузький районний суд Миколаївської області у складі головуючого судді Уманської О.В., за участі секретаря судових засідань Кузьміної Н.П., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Новий Буг цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи без самостійних вимог: орган опіки та піклування Новобузької міської ради Баштанського району Миколаївської області, про визначення місця проживання неповнолітньої дитини,

У с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи без самостійних вимог: орган опіки та піклування Новобузької міської ради Баштанського району Миколаївської області, в якому просив визначити місце проживання його неповнолітнього сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з батьком ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 05.09.2024 року провадження у справі відкрито та призначено підготовче засідання на 26.09.2024 року в рамках її розгляду за правилами загального позовного провадження.

06.09.2024 року позивачу ОСОБА_1 було доставлено повідомлення про час та дату проведення підготовчого судового засідання, однак він 26.09.2024 року до суду не з`явився причини своєї неявки суду не повідомив.

Аналогічно, будучи належним чином повідомленим про час та дату підготовчих судових засідань позивач ОСОБА_1 не з`явився до суду 14.11.2024, 09.12.2024, 25.02.2025, 19.03.2025. Причини своїх неявок позивач суду не повідомив, клопотань про розгляд справи бей його участі суду не направляв.

Відповідач ОСОБА_2 , представник третьої особи в підготовче судове засідання 19.03.2025 не з`явились. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи на адресу суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У відповідності з вимогами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд установив, що смс-повістки про виклик у судове засідання, призначене на 26.09.2024, 14.11.2024, 09.12.2024, 25.02.2025, 19.03.2025, направлені на телефон позивача зазначений в позовній заяві та вказані повістки позивачем отримано завчасно, що підтверджується довідками про доставку повідомлення у додаток «Viber».

Згідно вимог ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вказано в постанові ВС від 28.07.2021 у справі № 756/6049/19, залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку з виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представниками подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (постанови Верховного Суду від 30 вересня 2020 р.у справі № 759/6512/17, від 20травня 2021р.у справі № 522/13928/15, від 18 серпня 2021 р. у справі № 495/9414/15-ц, від 10 лютого 2022 р. у справі № 756/16448/18, від 30 червня 2022 р. у справі № 461/1190/21).

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, учасники справи, які задіяні в ході судового розгляду, зобов`язані з розумним інтервалом часу цікавитися щодо провадження у справі, добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ «Каракуця проти України»).

Прецедентна практика ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 р.).

Особливу стурбованість щодо розгляду справи зобов`язана демонструвати особа, за ініціативою якої розпочато судовий розгляд. Від такої особи вимагається особлива сумлінність. Позивач зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд, на який покладено обов`язок керування справою, зобов`язаний запобігати невиправданим затягуванням, для чого використовувати всі, передбачені законодавством, процесуальні механізми.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 18 грудня 2019 р у справі № 9901/949/18 та від 27 травня 2020 р. у справі № 9901/11/19 дійшла висновку, що загальнообов`язкові процесуальні правила є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Водночас ці правила прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

З огляду на викладене суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. 260-261 ЦПК України, суд,

П о с т а н о в и в :

Залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи без самостійних вимог: орган опіки та піклування Новобузької міської ради Баштанського району Миколаївської області, про визначення місця проживання неповнолітньої дитини, у зв`язку з повторною неявкою сторони позивача в судове засідання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повна ухвала складена 19.03.2025 року.

Суддя