Справа № 346/5100/24
Провадження № 2-ві/346/2/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2025 р.м. Коломия

Суддя Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області Третьякова І.В., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 про відвід судді в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди, заподіяної злочином, -

В С Т А Н О В И В:

03.04.2025 року від представника відповідача, ОСОБА_1 , поступила заява про відвід судді Коваленка Д.С., в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди, заподіяної злочином.

Ухвалою судді Коваленка Д.С. від 04.04.2025 року справу передано на вирішення питання про відвід судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною 1 статті 33 ЦПК України.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали цивільної справи та заяву про відвід судді, суд доходить наступного.

Відповідно до статті 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Стаття 36 ЦПК України визначає перелік обставин, що виключають участь судді в розгляді справи, а саме: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Заява про відвід мотивована тим, що було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, дії та процесуальні рішення головуючого судді Коваленка Д.С. вказують на упереджене ставлення до відповідача та його зацікавленість в результаті розгляду справи, викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

Судом встановлено, що 17.09.2024 року позивач ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на її користь моральну шкоду спричинену злочином в сумі 200000 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 17.09.2024 року вказану цивільну справу розподілено судді ОСОБА_4.

Ухвалою суду від 20.09.2024 року, відкрито загальне позовне провадження у справі, та призначено підготовче судове засідання на 11.11.2024 року.

Відповідно до розпорядження керівника апарату від 16.12.2024 № 01-11/226/2024 на підставі рішення ВРП від 11.12.2024 №3574/0/15-24 «Про звільнення ОСОБА_4 з посади судді Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області на підставі п.3 ч.6 ст.126 Конституції України», відповідно до п.2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №346/5100/24.

У відповідності до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 16.12.2024 року вказану цивільну справу розподілено судді Коваленко Д.С.

Відповідно до ч.11 ст.33 справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим же суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, що унеможливлюють участь судді у розгляді справи; визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

При цьому, ЦПК України не передбачено у такому випадку обов`язкове постановлення будь-яких ухвал новим складом суду, ні ухвали про прийняття справи до свого провадження, ні ухвали про призначення судового розгляду, як на це вказує представник відповідача.

Протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями є достатньою підставою для отримання новим складом суду справи у провадження, що узгоджується із ч.2 ст.8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" за якою, суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Пунктом 2.3.50 частини 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України від 02.04.2015 № 25 з подальшими змінами, встановлено, що винятково у разі, коли суддя (судді) у передбачених законом випадках не може (не можуть) продовжувати розгляд справи, невирішені судові справи передаються для повторного автоматизованого розподілу за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки), що додається до матеріалів справи.

Тому, суд приходить до висновку, що в даному випадку мали місце підстави для повторного автоматизованого розподілу судової справи, отже відсутнє порушення порядку визначення судді Коваленка Д.С. для розгляду справи, а тому відсутні і підстави для відводу судді, передбачені п.4 ч.1 ст.36 ЦПК України відсутні.

В заяві про відвід судді Коваленка Д.С. представник відповідача зазначає як підставу для відводу наявність обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, що на думку заявника вбачається в поведінці головуючого судді під час судового засідання.

Відповідно до п.5 ч.1ст.36ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу(самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко і Мартенко проти України», «Фельдман проти України») вимога «безсторонності» характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін. Тобто, наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критерієм.

В постанові Великої палати Верховного Суду від 04.02.2020 у справі №908/137/18 зроблено висновок, що наявність безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24.05.1989 у «Справі Гаусшильдта» (Hauschildt Case), заява №11/1987/134/188, §46). Згідно з об`єктивним критерієм Велика палата Верховного Суду зазначила, що необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані. Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Відповідно до ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ч.1,2, 4 ст.214 ЦПК України при одноособовому розгляді справи суддя, який розглядає справу, є головуючим у судовому засіданні. Головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи. Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

В своїй заяві представник відповідача вказує як підставу вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи підвищення голосу суддею, зупинення виступу представника відповідача, відхилення аргументів представника відповідача при розгляді клопотань, повернення клопотань без розгляду.

Разом з цим, суд вважає, що відсутні достатні підстави вважати, що суддя Коваленко Д.С. під час розгляду даної справи не був безстороннім або неупередженим, оскільки виконуючи покладені на нього цивільним процесуальним кодексом обов`язки головуючого керував ходом судового засідання, забезпечував додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків. Будь-яких заперечень у учасників справи щодо дій головуючого не подавалися, що вбачається з протоколу судового засідання. Жодних фактів, які можуть ставити під сумнів безсторонність судді Коваленко Д.С. заявником не наведено.

Тому, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для відводу судді, передбачені п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України.

В заяві про відвід судді Коваленка Д.С. представник відповідача також не погоджується із процесуальними рішеннями судді щодо розгляду заявлених ним клопотань, щодо закриття підготовчого провадження і призначення справи до судового розгляду, а також щодо форми зазначених судових рішень, а саме без окремого документа.

Відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з ч.5 ст.259 ЦПК ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом без оформлення окремого документа, зазначаються у протоколі судового засідання. Суд може оформити такі ухвали окремим документом після закінчення судового засідання.

Отже, ЦПК України не містить приписів про те, що абсолютно всі ухвали суду повинні оформлюватись окремими документами і зокрема про те, що окремим документом обов`язково повинні оформлюватись ухвали про визнання відповідача таким, що був належним чином повідомлений про дату, час і місце проведення судового засідання; про відмову у задоволенні клопотань представника позивача і відповідача щодо відкладення судового засідання; про закриття підготовчого провадження і призначення справи до судового розгляду; про залишення клопотань представника відповідача про витребування доказів без задоволення і їх повернення.

Також суд відзначає, що жодна із постановлених судом ухвал, з якими не згідний представник відповідача, не входять до переліку ухвал, передбачених ч.1 ст.353 ЦПК України, на які можуть бути подані апеляційні скарги окремо від рішення суду. Тому відсутні порушення права представника відповідача чи відповідача на їх оскарження, оскільки у цьому випадку заперечення на такі ухвали включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, суд доходить висновку, що подана заява про відвід судді Коваленко Д.С., не містить визначених процесуальним законодавством підстав для відводу судді.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 33, 36, 40, ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Коваленка Д.С., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди, заподіяної злочином - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Третьякова І. В.