Справа № 357/5422/24
Провадження № 2/357/1320/25
У Х В А Л А

іменем України

08 квітня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О.І.,

за участі секретаря Махненко Б.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 у м. Біла Церква цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні транспортним засобом шляхом витребування майна з чужого незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2024 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовом до відповідача ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні транспортним засобом шляхом витребування майна з чужого незаконного володіння.

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана позовна заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду, як справа позовного провадження.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 10 квітня 2024 року головуючим суддею по справі було визначено Орєхова О.І. та матеріали передані для розгляду.

Після здійснення запиту стосовно місця перебування та місця проживання відповідача по справі ОСОБА_2 у відповідності до вимог ст. 187 ЦПК України, ухвалою судді від 14 травня 2024 року позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження у даній справі та призначено до розгляду справу за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання на 11 червня 2024 року.

Протокольно ухвалою від 11 червня 2024 року підготовче засідання по справі було закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 09 липня 2024 року.

09 липня 2024 року розгляд справи було відкладено до 03 вересня 2024 року за клопотанням представника відповідача; 03 вересня 2024 року в судовому засіданні було оголошено перерву до 05 вересня 2024 року.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05 вересня 2024 року провадження по справі було зупинено до набрання законної сили рішення у справі № 357/10887/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу транспортного засобу, яка розглядається у Білоцерківському міськрайонному суді Київської області (суддя Ярмола О.Я.).

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14 березня 2025 року провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні транспортним засобом шляхом витребування майна з чужого незаконного володіння було поновлено та призначено судове засідання на 08 квітня 2025 року.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та представник позивача, адвокат Кузьменко Євгеній Анатолійович, який діє на підставі ордеру, серія АІ № 1401028, не з`явились, на адресу суду надійшла заява, за підписом представника позивача Кузьменко Є.А., отримана та зареєстрована канцелярією суду 19.03.2025 за вх. № 14452, в якій просив закрити провадження у справі, у зв`язку відмовою від позову, так як відповідач повернула витребуване майно, а тому відпали підстави захисту в судовому порядку.

Відповідач ОСОБА_2 та представник позивача, адвокат Коннова Ніна Іванівна, яка діє на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги та свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, в судове засідання не з`явились, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином, відповідно до чинного законодавства.

Суд визнав можливим розглянути заяву про закриття провадження по справі без участі учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає вирішенню зазначеного питання.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, подану заяву про закриття провадженя у справі, суд приходить до висновку, що заяву позивача слід задовольнити, а провадження у справі закрити, у зв`язку із відмовою від позову.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ч. 3 ст. 13 ЦПК України, такий принцип цивільного судочинства як диспозитивність полягає, в тому числі, у праві учасників справи розпоряджатися своїми правами щодо предмет спору на власний розсуд.

Частиною 1 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. В разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Відповідно до положень п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд, своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову.

Закриття провадження у справі це форма закінчення розгляду цивільної справи без винесення судового рішення у зв`язку із виявленням після відкриття провадження обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи. Отже, підставами закриття провадження в справі є обставини, які підтверджують: 1) неправомірність виникнення процесу, 2) неможливість його подальшого продовження, 3) недоцільність його продовження. Тому закриття провадження в справі виключає можливість повторного порушення в суді тотожної справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Враховуючи вищевикладене, та те, що підстав для не прийняття заяви про закриття провадження у зв`язку із відмовою по справі судом не встановлено, суд дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю.

З метою забезпечення позову, ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 10 квітня 2024 року задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви, шляхом накладення арешту на належний ОСОБА_1 (місце проживання6 АДРЕСА_1 ) автомобіль марки «AUDI» А4 білого кольору, 2013 року випуску, номер шасі НОМЕР_1 номерний знак НОМЕР_2 .

Ухвала набрала законної сили 10 квітня 2024 року.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Ухвала суду про вжиття заходів забезпечення позову зумовлює конкретні обмеження щодо вчинення певних дій чи навпаки, обов`язок вчинити дії учасниками справи або третіми особами, що мають строковий характер.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Вказаним пунктом також роз`яснено, що підставою для скасування заходів забезпечення позову також є випадки, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Аналіз зазначених правових норм і роз`яснення Пленуму Верховного Суду дає можливість зробити висновок про те, що підставою для скасування заходів забезпечення позову на розсуд суду можуть бути будь-які обставини, які свідчать про відсутність потреби у забезпеченні позову, про неефективність вжитих заходів, про невідповідність вжитих заходів дійсним обставинам справи, про наявність зловживань з боку позивача при вирішенні питання про забезпечення позову тощо.

Відповідно до приписів статті 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 255 ЦПК України, про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

Так, позивачем при подачі позовної заяви було сплачено судовий збір в розмірі 1 211,20 грн, що підтверджується Платіжною квитанцією.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Оскільки провадження у даній справі закрито у зв`язку із відмовою позивача від позову, сплачена сума судового збору в розмірі 1 211,20 грн поверненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 158, 206, 255 п. 4 ч. 1, 258-260, 353-354 ЦПК України, ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 щодо відмови від позову задовольнити, прийняти відмову позивача від позову до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні транспортним засобом шляхом витребування майна з чужого незаконного володіння.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні транспортним засобом шляхом витребування майна з чужого незаконного володіння, закрити у зв`язку із відмовою позивача від позову.

Роз`яснити сторонам, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку із прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 10 квітня 2024 року у цивільній справі № 357/5268/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні транспортним засобом шляхом накладення арешту на належний ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) автомобіль марки «AUDI» А4 білого кольору, 2013 року випуску, номер шасі НОМЕР_1 номерний знак НОМЕР_2 .

Копію ухвали про скасування заходів забезпечення позову надіслати всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Повний текст ухвали виготовлено 08 квітня 2025 року.

Суддя О. І. Орєхов