ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

Іменем України

03 квітня 2025 року

м. Харків

справа № 638/14836/24

провадження № 22-ц/818/2384/25

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого Пилипчук Н.П.,

суддів: Тичкової О.Ю., Яцини В.Б.

при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовани особи: орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради про звільнення від обов`язків опікуна та призначення іншого опікуна, за апеляційною скаргою Органу опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради на рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 22 листопада 2024 року,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 22 листопада 2024 року задоволено заяву ОСОБА_1 , заінтересовани особи: орган опікита піклування виконавчого комітету Харківської міської ради про звільнення від обов`язків опікуна та призначення іншого опікуна.

На вказане рішення суду 21 лютого 2025 року представник органу опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради до суду апеляційної інстанції подав апеляційну скаргу, тобто із пропуском строків, встановлених процесуальних законом.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку, апелянт посилався на те, що у зв`язку з запровадженням воєнного стану, руйнацією будівлі Харківської міської ради, кадровим дефіцитом, необхідністю першочергового вирішення питань щодо ліквідації наслідків збройної агресії рф проти України, великою кількістю запитів та судових справ і надмірним навантаженням юридичного департаменту, відсутня можливість для підготовки та подання апеляційної скарги у передбачений строк. Вказав, що копію оскаржуваного рішення суду отримано в електронному кабінеті 26 листопада 2024 року.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 17 березня 2025 року апеляційну скаргу органу опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради на рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 22 листопада 2024 року, було залишено без руху, оскільки викладені органом опіки та піклування виконавчого комітету Харківською міською радою причини пропуску строку суд визнав неповажними та надав строк для надання суду апеляційної інстанції інших поважних причин пропуску строку.

28 березня 2025 року представником органу опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради подано заяву про усунення недоліків, в якій апелянт зазначив, що згідно з наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 28.02.2025 № 376 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» (зі змінами) Харківська міська територіальна громада віднесена до переліку територій активних бойових дій з 24.02.2022 по 15.09.2022, а з 15.09.2022 віднесена до території можливих бойових дій. Щоденно лунають сигнали повітряної тривоги. Харківська область займає «першість» по кількості сигналів оголошеної повітряної тривоги. Оскаржуване рішення суду доставлено до електронного кабінету органу опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради 26.11.2024 року, апеляційну скаргу подано 21.02.2025. У зазначений проміжок часу відповідно до статистичних даних, які оприлюднені на онлайн Карті Надзвичайних Ситуацій повітряна тривога була оголошена 409 раз, що сукупно становить 1 місяць 6 днів та 2 години 33 хвилин. Відсоток часу доби, коли мешканці були під впливом надзвичайних ситуацій склав 41,03 %. З метою збереження життя та здоров`я працівників в Юридичному департаменті Харківської міської ради були запроваджені евакуаційні заходи. Просить суд врахувати , що з грудня 2024 року по березень 2025 року відбуваються ворожі ракетні обстріли по об`єктам енергетичної інфраструктури, на території міста Харкова та Харківської області, відбуваються перебої із постачанням електроенергії. Через знеструмлення виникають перебої в роботі інтернету, телефонного, в тому числі, мобільного зв`язку, тому апелянт не завжди мав доступ до електронної пошти. Цей факт суттєво уповільнює роботу виконавчих органів Харківської міської ради та не дає можливості працювати у звичному режимі. Також, відбуваються планові відключення електроенергії, що не дає можливості працівникам Юридичного департаменту, здійснювати заплановане опрацювання процесуальних та правових документів. Також, справа № 638/14836/24 про звільнення від обов`язків опікуна та призначення іншого опікуна була розглянута без участі представника органу опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради, а тому з метою визначення підстав для оскарження прийнятого у справі судового рішення представнику необхідно було ознайомитися з матеріалами справи, на що також було витрачений час. Заява про ознайомлення з матеріалами справи була подана 10.02.2025. На цей час збільшено трудове навантаження на працівників Юридичного департаменту, яке викликано скороченням чисельності працюючих працівників департаменту, наявністю великої кількості судових справ, у яких Харківська міська рада є стороною та у яких беруть участь працівники Юридичного департаменту, великою кількістю проектів актів, підготовлених виконавчими органами міської ради, які потребують опрацювання Юридичним департаментом (які у тому числі, стосуються першочергових та нагальних питань життєзабезпечення міста Харкова та його мешканців в умовах війни), великою кількістю звернень громадян, адвокатських запитів, запитів правоохоронних та контролюючих органів, запитів на публічну інформацію, які надходять до міської ради та знаходяться на виконанні у працівників департаменту, а також наявні об`єктивні обставини, що ускладнюють роботу виконавчих органів міської ради, які викликані військовою агресією з боку російської федерації. Таким чином, на цей час у Юридичному департаменті навантаження на 1 працюючого працівника збільшилось більше ніж у 5 разів. Оскільки, більшу частину робочого часу діє режим повітряної тривоги, це змушує працівників Харківської міської ради, зокрема Юридичного департаменту, переходити до укриття, а за відомостями підсистеми «Електронний суд» тільки Харківська міська рада на цей час є учасником більше ніж 7000 справ.

Відповідно до частини 4 статті 357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті провадження якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Європейський суд з прав людини наголосив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Зокрема, ЄСПЛ у справах «SVITLANA NAUMENKO v. UKRAINE», «TREGUBENKO v. UKRAINE», «PRAVEDNA v. RUSSIA», «ZHELTYAKOV v. UKRAINE» зазначає, що у випадках перегляду судових рішень, судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів, як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «YUNION ALIMENTARIYA v. SPAIN» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Таким чином, забезпечення дотримання принципу правової визначеності потребує чіткого виконання сторонами та іншими учасниками справи вимог щодо строків звернення до суду, а також строків на оскарження судових рішень, а від судів вимагається дотримуватися певних правил у процесі прийняття рішення про поновлення строку та оцінювати поважність причин пропуску строку, виходячи із критеріїв розумності, об`єктивності та непереборності обставин, що спричинили пропуск, значимості справи для сторін, наявності фундаментальної судової помилки.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (див. рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» [ВП], N 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).(п. 42 Рішення).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (див. рішення у справі «Рябих проти Росії», N 52854/99, п. 52, ECHR 2003-X).(п. 43 Рішення).

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що «вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави…» (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

У кожній справі суди мають перевірити наявність підстав для поновлення строку на оскарження, визнати їх виправданими, а також мотивувати свій висновок про наявність поважних причин для поновлення пропущеного процесуального строку. Сама лише вказівка на наявність поважних причин не є належним мотивуванням висновку про поновлення строку і є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, у випадку пропуску строку на апеляційне оскарження підставами для прийняття апеляційної скарги є лише наявність поважних причин (підтверджених належними доказами), тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій.

Посилання заявника, як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції на періодичні повітряні тривоги у м. Харків, не можуть бути взяті до уваги, оскільки введення на території України воєнного стану не зупиняє перебіг процесуальних строків. Питання поновлення (продовження) процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення (продовження) такого строку.

Сам по собі факт регулярних відключень світла та повітряних тривог, збільшення трудового навантаження на працівників Юридичного департаменту, яке викликано скороченням чисельності працюючих працівників департаменту, наявності великої кількості судових справ не є безумовною підставою для продовження процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Зазначене відповідає висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22.

Таким чином, наведені заявником причини пропуску строку на апеляційне оскарження: введення воєнного стану, ракетні обстріли та відключення електроенергії, збільшення трудового навантаження на працівників Юридичного департаменту, яке викликано скороченням чисельності працюючих працівників департаменту, наявності великої кількості судових справ суд визнає неповажними з огляду на те, що воєнний стан введено по всій території країні, ракетних обстрілів та відключень електроенергії зазнає вся Україна, а Харківська міська рада продовжує свою роботу в умовах воєнного стану згідно розпоряджень керівництва, що не звільняє його від обов`язку дотримуватись вимог закону щодо строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку, апеляційний суд враховує, що оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі, а будь-які причини не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для його поновлення. Поновленню підлягає лише строк, який пропущений з об`єктивних і, які не залежали від волі та поведінки особи, причин. Якщо строк поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Колегія суддів виходить з того, що заявником не наведено і не надано належних та допустимих доказів на підтвердження існування об`єктивних обставин, які унеможливили своєчасне звернення з апеляційною скаргою на рішення суду як внаслідок запровадження на території України воєнного стану, так і внаслідок інших непереборних обставин.

З врахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що скаржником не виконано ухвалу Харківського апеляційного суду від 17 березня 2025 року, наведені скаржником обставини не можуть бути підставою для поновлення строку, оскільки не свідчать про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Приписами п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України регламентовано, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись ст. 357, 358, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Органу опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради на рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 22 листопада 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовани особи: орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради про звільнення від обов`язків опікуна та призначення іншого опікуна.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді О.Ю. Тичкова

В.Б. Яцина