Справа №293/363/25
Провадження № 2-з/293/4/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2025 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Збаражського О.М.,

за участю секретаря судового засідання Крисюк О.О.,

з участю представника заявника Васинчука С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката Васинчука Сергія Миколайовича, що діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 , про скасування арешту у цивільній справі №2-з-4/2009,-

ВСТАНОВИВ:

02.04.2025 представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Васинчук С.М. звернувся до суду із клопотанням, за змістом якого просить скасувати арешт, накладений згідно ухвали Черняхівського районного суду Житомирської області від 04.08.2009 у справі № 2-з-4 на майно, що належить відповідачу ОСОБА_1 , а саме на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 02.04.2025 справа передана на розгляд судді Збаражському О.М.

Ухвалою від 03.04.2025 суд прийняв клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту до розгляду. Судове засідання призначив на 07.04.2025.

В судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 адвокат Васинчук С.М. заяву підтримав, просив скасувати арешт, накладений на квартиру ОСОБА_1 , оскільки у задоволенні позову до ОСОБА_1 було відмовлено, а захід забезпечення позову не скасовано.

Інші учасники справи в судове засідання не прибули.

Суд вважає, що неявка інших учасників справи в судове засідання з урахуванням п`ятиденного строку розгляду відповідної заяви, згідно ч. 2 ст. 158 ЦПК України, не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Дослідивши матеріали клопотання, суд вважає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

У відповідності до ч. 1 ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

За загальним правилом заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу.

Порядок вирішення питань стосовно скасування заходів забезпечення позову, визначений положеннями статті 158 ЦПК України. Відповідно до приписів частини першої статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03.06.2016, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета.

Верховний Суд у постанові від 20.01.2020 у справі № 753/12741/17 також зазначив, що із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору.

Судом встановлено, що право власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 , підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого 09.02.2007 управлінням економіки Черняхівської районної державної адміністрації Житомирської області, право приватної власності зареєстровано за ОСОБА_1 28.04.2007, реєстраційний номер 18704179.

В провадженні Черняхівського районного суду Житомирської області перебувала цивільна справа №2-57-10 за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої затопленням житла. В межах розгляду даної справи ухвалою Черняхівського районного суду Житомирської області від 04.08.2009 у справі № 2-з-4 накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 .

Рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 03.06.2010 у справі №2-57-10 у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої затопленням житла, відмовлено за безпідставністю та необґрунтованістю. Рішення суду залишено без змін ухвалою апеляційного суду Житомирської області від 07.10.2010 та набрало законної сили.

Однак, при ухваленні судом рішення питання про скасування заходів забезпечення позову вирішено не було.

Згідно відповіді Черняхівської державної нотаріальної контори від 25.02.2025, арешт на квартиру АДРЕСА_1 , накладений згідно ухвали Черняхівського районного суду Житомирської області від 04.08.2009 у справі № 2-з-4.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 08.10.2024, на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , накладено арешт згідно ухвали Черняхівського районного суду Житомирської області від 04.08.2009 у справі № 2-з-4, реєстраційний номер обтяження 9001094.

Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

Відповідно до статті 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна.

Частинами 7, 9 та 11 статті 158 ЦПК України передбачено, що у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що існують передбачені законом підстави для скасування заходів забезпечення позову, у зв`язку з чим клопотання представника ОСОБА_1 слід задовольнити, скасувати заходи забезпечення позову, які були вжиті ухвалою Черняхівського районного суду Житомирської області від 04.08.2009 року в цивільній справі № 2-з-4/2009.

Відповідно ч. 4 ст. 158 ЦПК України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Керуючись ст. 158, 258-261 Цивільного процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката Васинчука Сергія Миколайовича, що діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 , про скасування арешту у цивільній справі №2-з-4/2009, задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Черняхівського районного суду Житомирської області від 04.08.2009 у справі № 2-з-4/2009, у виді арешту нерухомого майна, а саме на квартиру АДРЕСА_1 .

Копію ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надіслати заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п. 12 ст.153ЦПК України оскарження ухвали про скасування забезпечення позову або про заміну одного виду забезпечення іншим зупиняє виконання цієї ухвали.

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ