УХВАЛА

04 квітня 2025 року

м. Київ

справа № 939/241/22

провадження № 61-3643ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ткачук Віталій Валерійович, на рішення Бородянського районного суду Київської області від 07 жовтня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 лютого 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання договорів дарування удаваними правочинами, визнання права власності на частку у спільній сумісній власності подружжя,

ВСТАНОВИВ:

19 березня 2025 року засобами поштового зв`язку представник ОСОБА_1 - адвокат Ткачук В. В. подав касаційну скаргу нарішення Бородянського районного суду Київської області від 07 жовтня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 лютого 2025 року (повний текст складено 28 лютого 2025 року) у цивільній справі № 939/241/22.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

І. Щодо зазначення в касаційній скарзі відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у особи, яка подає касаційну скаргу.

Водночас у касаційній скарзі не зазначені передбачені пунктом 2 частини другої статті 392 ЦПК України відомості щодо наявності або відсутності електронного кабінету у ОСОБА_1 .

Також Верховний Суд також звертає увагу, що у касаційній скарзі, яка підписана адвокатом Ткачуком В. В., відсутні відомості (РНОКПП) необхідні для ідентифікації адвоката в підсистемі Електронний суд.

За змістом частини шостої статті 14 ЦПК України адвокати зобов`язані мати зареєстрований електронний кабінет в підсистемі Електронний суд.

ІІ. Щодо сплати судового збору

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У січні 2022 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання договорів дарування удаваними правочинами, визнання права власності на частку у спільній сумісній власності подружжя.

Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 07 жовтня

2024 року позов задоволено.

Визнано договір дарування земельної ділянки загальною площею 0,1252 га, кадастровий номер :02:029:0009, з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , який укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідчений 22 січня 2011 року приватним нотаріусом Бородянського районного нотаріального округу Київської області Королем Р. А. за реєстровим № 93, договором купівлі-продажу.

Визнано договір дарування 1/2 частки житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідчений 22 січня 2011 року приватним нотаріусом Бородянського районного нотаріального округу Київської області

Королем Р. А. за реєстровим № 92, договором купівлі-продажу.

Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину земельної ділянки з кадастровим номером :02:029:0009, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/4 частку житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою Київського апеляційного суду від 20 лютого 2025 року апеляційну скаргу апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Бородянського районного суду Київської області від 07 жовтня 2024 року змінено, шляхом доповнення його резолютивної частини наступним:

«Визнати за ОСОБА_1 право власності на частину земельної ділянки з кадастровим номером :02:029:0009, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частку житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .».

В іншій частині рішення Бородянського районного суду Київської області

від 07 жовтня 2024 року залишено без змін.

В касаційній скарзі заявник просить рішення Бородянського районного суду Київської області від 07 жовтня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 лютого 2025 року скасувати, ухваливши нове судове рішення про відмову в позові, у зв`язку зі спливом строку позовної давності.

Таким чином судовий збір за подану касаційну скаргу має бути сплачено за дві вимоги немайнового характеру (щодо визнання двох договорів удаваними правочинами) та вимоги майнового характеру (про визнання права власності).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року в справі

№ 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) сформульовано правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

Відповідно до положень частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить з 1 січня 2022 року - 2 481 грн.

Розмір судового збору за подану касаційну скаргу в частині немайнових вимог становить 3 969,60 грн (2 481 грн х 0,4 х 2 х 200%).

Розмір судового збору за подану касаційну скаргу в частині майнових вимог має розраховуватися за формулою: (ЦП х 1%) х 200%, де ЦП - вартість спірного майна. При цьому в частині майнових вимог розмір судового збору за подану касаційну скаргу не може бути менше 1 984,20 грн та не більше 24 810 грн.

До касаційної скарги додано квитанцію № 57KB-EMMT-TM4A-7B0A

від 17 березня 2025 року про сплату судового збору у розмірі 3 974,64 грн, без обґрунтування розміру сплаченого судового збору.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)». Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом:

1) зазначення відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у ОСОБА_1 та особи, яка підписала касаційну скаргу з можливістю їх ідентифікації в підсистемі Електронний суд;

2) надання документу про доплату судового збору за вимоги майнового характеру з урахуванням ціни позову та роз`яснень викладених в цій ухвалі.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 183, 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ткачук Віталій Валерійович, на рішення Бородянського районного суду Київської області від 07 жовтня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 лютого 2025 року у цивільній справі № 939/241/22залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у випадку, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович