ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3688/25 Справа № 214/6605/24 Суддя у 1-й інстанції - Малаховська І. Б. Суддя у 2-й інстанції - Остапенко В. О.
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

03 квітня 2025 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Остапенко В.О.

суддів Зубакової В.П., Корчистої О.І.

заслухавши доповідь суддідоповідача Остапенко В.О. по апеляційній скарзі ОСОБА_1 на ухвалу Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у цивільній справі № 214/6605/24 за позовом ОСОБА_1 до Верховного Суду про відшкодування збитків, що заподіяні незаконним залученням в якості обвинуваченого із застосуванням міри присікання підписки про невиїзд, -

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у цивільній справі № 214/6605/24.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 січня 2025 року у вказаній справі визначено склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя-доповідач) Агєєв О.В., судді: Зубакова В.П., Корчиста О.І.

Дніпровський апеляційний суд ухвалою від 30 січня 2025 року залишив апеляційну скаргу позивача без руху, надавши строк для усунення недоліків.

Зборами суддів судових палат у м. Дніпро та м. Кривий Ріг визначено розташування робочого місця судді Агєєва Олександра Володимировича у місті Дніпро з 04 березня 2025 року, у зв`язку з чим було проведено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 лютого 2025 року у вказаній справі визначено склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя-доповідач) Остапенко В.О., судді: Зубакова В.П., Корчиста О.І.

На виконання ухвали суду 19 березня 2025 року від ОСОБА_1 надійшли заперечення, проте такі дії позивача не є належним виконанням вимог ухвали Дніпровського апеляційного суду від 30 січня 2025 року чи вимог процесуального закону щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У Рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року у справі (№ 10-рп/99) за конституційними поданнями 51 народного депутата України про офіційне тлумачення положень статті 10 Конституції України щодо застосування державної мови органами державної влади, органами місцевого самоврядування та використання її у навчальному процесі в навчальних закладах України (справа про застосування української мови зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова,

У частині шостій статті 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» зазначено, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

У судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів»(частина перша, друга статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної»)

Відповідно до статті 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

Цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою (частина перша статті 9 ЦПК України).

У частині четвертій статті 9 ЦПК України зазначено, що учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно, реалізуючи своє право на користування в судовому процесі рідною мовою або мовою, якою володіють, а також право на судовий контроль на стадії досудового слідства, чи на оскарження судових рішень у апеляційній інстанції заявник, який в установленому законом порядку був забезпечений послугами перекладача, вправі звертатися до нього по допомогу для перекладу документів, які готуються на розгляд суду за результатами якого може бути розпочато розгляд скарги, у тому числі ухвалено рішення про відкриття апеляційного провадження.

Переклад таких документів надає суду можливість зясувати наявність в особи, яка звертається, прав на таке звернення, а також перевірити дотримання нею передбачених процесуальних вимог щодо змісту документа і його додатків, адже право на доступ до суду не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення (п. 37 рішення Європейського Суду з прав людини від 18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» (заява № 8863/06)).

При цьому процесуальним законодавством не передбачено залучення перекладача для перекладу саме суду процесуальних документів, переданих на його розгляд, складених недержавною мовою.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Об`єднаної Палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, висловленими у справі № 686/24639/17 (провадження № 51-5496кмо18) та справі № 521/12324/18 (провадження № 51-5817кмо21).

З огляду на зазначене, апеляційна скарга ОСОБА_1 на судове рішення повинна бути викладена державною (українською) мовою. Це надає суду можливість зрозуміти її зміст, перевірити дотримання особою, яка подає апеляційну скаргу, положень ст. 356 ЦПК України і визначитися щодо прийняття скарги до провадження.

За цих обставин, забезпечення рівності прав осіб у судовому процесі за мовною ознакою і гарантування права на користування ними в судовому процесі рідною мовою або мовою, якою вони володіють, не означають абсолютного права сторони (учасника провадження) подавати відповідні процесуальні документи мовою, якою вона володіє, якому кореспондує безумовний обов`язок суду приймати такі документи до розгляду.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного суду від 19 вересня 2024 року у справі № 521/12324/18.

Оскільки, у відведений судом строк, станом на 03 квітня 2025 року, ухвала суду апеляційної інстанції не виконана, а саме: не надано уточнену редакцію апеляційної скарги, яка повинна бути викладена державною (українською) мовою, що перешкоджає суду апеляційної інстанції вирішити питання про відкриття апеляційного провадження, тому відповідно до ст.ст. 185, 357 ЦПК України, скарга ОСОБА_2 вважається неподаною та повертається особі, яка її подала.

Крім того, апеляційний суд наголошує, що повернення апеляційної скарги не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не перешкоджає особі повторно звернутися із апеляційною скаргою до апеляційного суду, у тому порядку, який встановлений законом, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у цивільній справі № 214/6605/24 за позовом ОСОБА_1 до Верховного Суду про відшкодування збитків, що заподіяні незаконним залученням в якості обвинуваченого із застосуванням міри присікання підписки про невиїзд, вважати неподаною та повернути її заявнику.

Копію ухвали про повернення апеляційної скарги направити всім учасникам справи, апеляційну скаргу та додані до неї матеріали направити апелянту.

Роз`яснити апелянту, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із апеляційною скаргою, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному поряду, безпосередньо до Верховного Суду, протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий

Судді