Справа № 216/7609/23
провадження 2/216/303/25
РІШЕННЯ

іменем України

04 квітня 2025 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого - судді Цимбалістенко О.В.,

за участю секретаря судового засідання Кулініча О.В.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» про захист прав споживачів,-

встановив:

І. Стислий виклад позиції позивача

10 квітня 2023 року суддею Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Онопченком Ю.В., у справі №216/5236/21, за позовною заявою ОСОБА_1 до акціонерного товариства "Оператор газорозподільної мережі "Криворіжгаз" про скасування акту розрахунку необлікованого газу (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості та відновлення газопостачання, ухвалено рішення, яким зобов`язано акціонерне товариство "Оператор газорозподільної мережі "Криворіжгаз" відновити газопостачання позивача до будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Будинок за вказаною адресою належить позивачу.

У вищезазначеному рішенні зазначено, що 23.11.2021 р. представниками АТ "Криворіжгаз" здійснена перевірка у домоволодінні позивача вузда лічильника газу (ВОГ) та його складових. За результатами перевірки, складений акт про порушення №003084, щодо наявності ознак несанкціонованого втручання в роботу лічильника, а саме: пошкоджено пломбувальний дріт на охоронній пломбі, розірвано дріт на навісній свинцевій пломбі. Пломба мастична заводу-виробника не відповідає опису оригіналу. Пошкоджений паспорт лічильника під захисним склом. В той же день, у присутності позивача лічильник газу було демонтовано з газопроводу та за ініціативою працівників АТ "Криворіжгаз" направлено на експертизу. Експертизою факт втручання у роботу лічильника газу не доведено. 02.12.2021 р. акт №495 від 03.11.2020 р. та акт №003048 від 23.11.2021 розглянутий на засіданні діючої комісії АТ "Криворіжгаз" з розгляду актів про порушення та визначення перерахунку (донарахування) або зміну режиму нарахування природного газу побутовому споживачу та споживачу, що не є побутовим. Рішенням комісії визначено акт про порушення від 03.11.2020 №495 повторно розглянуто - відмінено зміну режиму нарахування за граничними об`ємами з 04.11.2020. Акт про порушення від 23.11.2021 р. №003084 скасовано.

Газопостачання будинку відповідача було припинено з огляду нате, що, відповідно до акту приймання внутрішньобудинкового газопроводу в експлуатацію від 06.04.1988, що є у наявності АТ "Криворіжгаз" за адресою позивача зазначено два газових прилади - плита газова трьох комфортна в літній кухні, та плита газова трьох комфортна в будинку. Під час складення акту про порушення №003084 від 23.11.2021 р. працівниками АТ "Криворіжгаз" виявлено газову плиту чотирьох комфортну та опалювальний прилад Termomax, тобто мало місце самовільного встановлення та підключення газового котла Termomax потужністю 12 кВт у кількості 1 штука без розробки проектної документації та оформлення виконавчо-технічної документації.

В ході слухання справи судом було встановлено, що акт про порушення №003084 було скасовано.Судом апеляційної інстанції рішення залишене без змін.

У ОСОБА_1 не було газопостачання та тепла у житловому будинку з липня 2021 р. по листопада 2023 р., тобто цілих два опалювальних сезона. За цей час ОСОБА_1 вимушено провів роботи з утеплення кровлі на 33000 грн. 00 коп., а також зігрівав себе та будинок за допомогою купленого вугілля у загальній вартості 17950 грн. 00 коп., яке розігрівав у саморобній пічці. Вказані збитки (50950 грн. 00 коп.) були вимушеними, через незаконні дії відповідача, та які підлягають відшкодуванню відповідачем.

Окрім матеріальної шкоди, діями відповідача також завдано немайнових втрат, спричинених тривалими моральними стражданнями. Внаслідок незаконного відключення відбулися негативні зміни у його житті: негативні переживання, насторога, тривога, емоційні реакції, важкість виконання повсякденних обов`язків, переживання фізичних незручностей, тимчасова відірваність від активного соціального життя, знижений та нестійкий настрій, емоційна напруга, нервозність, дратівливість; побоювання щодо майбутнього стану нерухомого майна без обігріву, його можливого руйнування. Без тепла позивач почувався незручно, дискомфортно, був змушений пристосовуватися до негативних умов існування.

Враховуючи обсяг моральних страждань, викликаних протиправною поведінкою відповідача, заподіяну моральну шкоду позивач оцінює у розмірі 50000,00 грн.

Загальний розмір шкоди (матеріальної та моральної) становить: 50950 гривень 00 копійок + 50000 гривень 00 копійок = 100950 гривень 00 копійок (ціна позову). Матеріальну та моральну шкоду просить стягнути з відповідача.

ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи та інші процесуальні дії у справі

Ухвалою судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Бутенко М.В. від 24 листопада 2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

27 грудня 2023 року через «Електронний суд» від представника відповідача Домбровської Є.В. надійшов відзив на позовну заяву.

У відзиві представник відповідача просила відмовити у задоволенні позовних вимог виходячи з того, що із даних товарних чеків незрозуміло в якій кількості, як і чи куплялись дрова та вугілля взагалі, а також дані чеки не підтверджують те, що всі покупки були зроблені власне позивачем. А також немає підтвердження використання придбаних товарів позивачем. Позивачами не надано доказів спричинення моральної шкоди та не обґрунтовано розмір цієї шкоди.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Центрально-Міського районного суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, від 26 грудня 2024 року визначено головуючу суддю у справі: Цимбалістенко О.В. Підстави проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи стало Рішення Вищої ради правосуддя від 03 грудня 2024 року № 3509/0/15-24, яким суддю ОСОБА_2 звільнено з посади судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Ухвалою судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Цимбалістенко О.В. від 10 січня 2025 року справу прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику повідомлення учасників справи.

Відповідач про розгляд справи в порядку спрощеного провадження без виклику сторін, судом повідомлявся належним чином, але відповідно до ч. 4 ст. 277 ЦПК України, в установлений судом строк не подав суду заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, також не подав до суду відзив на позовну заяву.

У зв`язку з чим, на підставі ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на повному, всебічному та об`єктивному дослідженні обставин справи, дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову, виходячи з наступного.

За приписами ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

При цьому відповідно до роз`яснень, наданих Пленумом Верховного Суду України у п. 2 постанови від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі» рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до статті 3 ЦПК, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно до статті 10 ЦПК, а також правильно витлумачив ці норми. Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом та висновки суду

23.11.2021, на підставі та з дотриманням вимог Кодексу представниками АТ «Криворіжгаз» здійснена перевірка встановленого у позивачем домоволодінні вузла обліку газу (ВОГ) та його складових. За результатами перевірки, складений акт про порушення №003084, щодо наявності ознак несанкціонованого втручання в роботу лічильника, а саме пошкоджено пломбувальний дріт на охоронній пломбі, розірвано дріт на навісній свинцевій пломбі. Пломба мастична заводу-виробника не відповідає опису оригіналу. Пошкоджений паспорт лічильника під захисним склом. 23.11.2021 у присутності позивача лічильник газу демонтовано з газопроводу та за ініціативою працівників Товариства та направлено на експертизу. Експертизою факт втручання у лічильник газу позивача не доведено.

Акт про порушення від 23.11.2021 №003084 скасовано.

10 квітня 2023 року суддею Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Онопченком Ю.В., у справі №216/5236/21, за позовною заявою ОСОБА_1 до акціонерного товариства "Оператор газорозподільної мережі "Криворіжгаз" про скасування акту розрахунку необлікованого газу (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості та відновлення газопостачання, ухвалено рішення, яким зобов`язано акціонерне товариство "Оператор газорозподільної мережі "Криворіжгаз" відновити газопостачання позивача до будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Визначаючи розмір моральної шкоди завданої ОСОБА_1 суд врахував характер і обсяг страждань, які зазнав позивач від дій АТ «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз», а також врахував тривалість відключення будинку від газопостачання.

Відповідно до ч.4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

За змістом положень статей 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту особистих немайнових або майнових прав та інтересів, з якими особа має право звернутися до суду, зокрема, є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди і відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені статтею 1167 ЦК України, відповідно до яких моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Частинами першою та другою статті 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Згідно зі статтею 611 ЦК України моральна шкода підлягає відшкодуванню у разі порушення зобов`язання, якщо таке відшкодування встановлено договором або законом.

Відносини між газопостачальними підприємствами, газорозподільними підприємствами та побутовими споживачами регулюються, зокрема, Законом України «Про ринок природного газу», Правилами постачання природного газу, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2496 від 30 вересня 2015 року (далі - Правила) та Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2494 від 30 вересня 2015 року.

Абзацом другим підпункту 1 пункту 2 глави 6 розділу XI Кодексу газорозподільних систем у разі передбачено, що якщо безпідставне припинення газопостачання завдало споживачеві матеріальної та/або моральної шкоди, оператор ГРМ відшкодовує її у добровільному порядку або за рішенням суду.

Положеннями частини третьої статті 23 ЦК України визначено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами розумності, справедливості та співмірності. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення.

До таких правових висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у пункті 90 постанови від 15 грудня 2020 рокуу справі № 752/17832/14-ц(провадження № 14-538цс19).

Установивши, що відповідач безпідставно протягом тривалого часу не відновлював газопостачання до будинку позивача, у зв`язку з чим він був позбавлена можливості користуватися природним газом для приготування їжі, опалення будинку, та вимушений був докладати додаткових зусиль для організації життя, суд дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для відшкодування позивачу моральної шкоди у розмірі 20000 тисяч гривень.

Верховний Суд враховує, що, як неодноразово відзначав ЄСПЛ, рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (§§ 29-30 рішення ЄСПЛ від 09 грудня 1994 року у справі «Руїз Торіха проти Іспанії», заява № 18390/91). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною(§ 2 рішення ЄСПЛ від 27 вересня 2001 року у справі «Хірвісаарі проти Фінляндії», заява № 49684/99).

Позовні вимоги щодо стягнення матеріальної шкоди не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 11 ЦК однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Згідно зі ст. 16 ЦК відшкодування збитків є одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів.

За приписами ст. 22 ЦК особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування.

Збитками відповідно до пункту 1 частини 2 цієї статті, зокрема, є втрати, які особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Зобов`язання, що виникають внаслідок заподіяння шкоди, належать до позадоговірних зобов`язань. Ці правовідносини регулюються Главою 82 "Відшкодування шкоди" ЦК.

Відповідно до частини 1 статті 1166 ЦК майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим їм фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

У статті 1166 ЦК міститься законодавче визначення деліктної відповідальності за завдану шкоду та підстави її виникнення. Так, для застосування такого виду цивільно-правової відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення:

1) протиправної поведінки;

2) шкоди та її розміру;

3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою;

4) вини.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Суд зазначає, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Згідно з ч. 2 ст. 12 ЦПК учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Вказані положення означають, що закон встановлює рівні можливості сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює будь-який тиск однієї сторони на іншу, ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки.

У відповідності до ч. 1 ст. 12 ЦПК цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.

Простіше кажучи, позивач стверджує про існування певної обставини та подає відповідні докази, а відповідач може спростувати цю обставину, подавши власні докази. Про перевагу однієї позиції над іншою суд і виносить власне рішення.

При цьому сторони не можуть будувати власну позицію на тому, що вона є доведеною, доки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу сама концепція змагальності втрачає сенс.

Положеннями ч. ч. 1 та 2 ст. 83 ЦПК унормовано, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч. 4 ст. 83 ЦПК).

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (ч. 7 ст. 81 ЦПК).

При цьому, за приписами частини 4 статті 12 ЦПК кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Обґрунтовуючи розмір матеріальної шкоди позивач посилається на те, що будинок був відключений від газопостачання та він був вимушений провести роботи з утеплення кровлі на 33000 грн. 00 коп., а також зігрівав себе та будинок за допомогою купленого вугілля у загальній вартості 17950 грн. 00 коп., яке розігрівав у саморобній пічці. Вказані збитки (50950 грн. 00 коп.) були вимушеними, через незаконні дії відповідача.

Водночас з наданого товарного чеку, від 15 вересня 2022 року №1 на суму 7000 грн., неможливо встановити магазин, де було продано товар та хто його придбав. З товарних чеків від 20 вересня 2022 року на суму 7000 грн., та 29 жовтня 2021 на суму 3950 грн. також неможливо встановити магазин де було придбано товар та хто його придбав. В рахунку-фактурі № 359 в графі «Виписав(ла)» не зазначено прізивще хто здійснював операцію з розрахунку. Виходячи з викладеного неможливо достовірно встановити, де придбані дрова та вугілля. А також дані чеки не підтверджують те, що всі покупки були зроблені власне ОСОБА_1 . Крім того позивач не надав підтвердження використання придбаних товарів та встановлення обладнання для їх використання.

Одночасно суд зазначає, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

За таких обставин, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог в частині стягнення матеріальної шкоди в сумі 50950,00 грн. у зв`язку з недоведеністю.

ІV. Судовий збір

Відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки позивач при подачі позову звільнений від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір», з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь держави пропорційно задоволеній частині позову.

(20000*100:100095=19,98%; 1211,20*19,98:100=241,99 грн.).

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 11, 15, 16, 22, 23, 611, 1166, 1167 ЦК України ст.ст. 12, 82, 141, 263-265 ЦПК України суд,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» про захист прав споживачів задовольнити частково.

Стягнути з акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 20000 (двадцять тисяч) грн.

Стягнути з акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» на користь держав судовий збір в розмірі 241 (двісті сорок одну) грн. 99 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відомості про учасників справи згідно з п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

- позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ;

- відповідач: Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз», , місце реєстрації за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, просп. Металургів, буд. 1.

Суддя О.В.ЦИМБАЛІСТЕНКО