Справа № 128/2809/19
УХВАЛА

Іменем України

04 квітня 2025 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Карпінська Ю.Ф., отримавши заяву ОСОБА_1 , подану та підписану представником згідно з ордером ОСОБА_2 , про виправлення описки у рішенні Вінницького районного суду Вінницької області від 06.12.2019 у цивільній справі № 128/2809/19 за позовною заявою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Сокиринецької об`єднаної територіальної громади Вінницького району Вінницької області про виділ частки майна, що є у спільній сумісній власності,

УСТАНОВИЛА:

02.04.2025 до Вінницького районного суду Вінницької області подано вищевказану заяву.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Згідно з ч. 1 ст. 42 та ч. 1 ст. 48 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Враховуючи наведене, слід дійти висновку, що із заявою про виправлення описки мають право звертатися сторони (позивач або відповідач) та треті особи.

Установлено, що із заявою про виправлення описки у рішенні Вінницького районного суду Вінницької області від 06.12.2019 у цивільній справі № 128/2809/19 за позовною заявою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Сокиринецької об`єднаної територіальної громади Вінницького району Вінницької області про виділ частки майна, що є у спільній сумісній власності, звернулася ОСОБА_1 , яка не була учасником справи № 128/2809/19.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статей 46, 47 ЦПК України, здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Разом з тим, наука цивільного процесуального права виходить із того, що передумовою виникнення цивільних процесуальних правовідносин є правосуб`єктність, тобто специфічна властивість суб`єктів цивільного процесуального права, яка дозволяє їм бути носієм прав та обов`язків, вступати в цивільні процесуальні правовідносини. Остання закріплює коло осіб, які можуть бути суб`єктами прав та обов`язків, конкретизує тим самим коло правовідносин, що виникають на основі правосуб`єктності. У свою чергу, її зміст структурований і складається з двох елементів: а) можливості мати права і нести обов`язки (правоздатність) та б) можливості самостійного здійснення прав і обов`язків (дієздатність).

Для осіб, які можуть подати заяву про виправлення описки, правосуб`єктність є спеціальною, оскільки визначається окремою статтею, а саме: статтею 269 ЦПК України, якою встановлено, що суд може виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки за заявою учасників справи.

У зв`язку з цим, хоча особа, яка не входить до кола суб`єктів, зазначених у статті 269 ЦПК (не є учасником справи), може подати заяву, володіючи загальними цивільною процесуальною правоздатністю та цивільною процесуальною дієздатністю, однак цивільні процесуальні правовідносини за її участі не можуть виникнути, оскільки вона не має правосуб`єктності заявника при поданні заяви про виправлення описки. Наведене пов`язане з тим, що її дієздатність, яка є складовою правосуб`єктності, у такій ситуації має «дефектність», обумовлену тим, що вона не відноситься до певної групи осіб, які наділяються правами звертатися до суду із заявою про виправлення описки.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Отже, заява про виправлення описки у рішенні Вінницького районного суду Вінницької області від 06.12.2019 у цивільній справі № 128/2809/19 подана особою, яка у даному випадку не має процесуальної дієздатності, оскільки заявник ОСОБА_1 не була учасником справи № 128/2809/19.

На підставі вищезазначеного, заява ОСОБА_1 , подана та підписана представником згідно з ордером ОСОБА_2 ,підлягає поверненню на підставі пункту 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України, оскільки подана особою, яка у даному випадку не має процесуальної дієздатності.

У частині п`ятій статті 185 ЦПК України визначено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись статтями 185, 260, 353 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву ОСОБА_1 , подану та підписану представником згідно з ордером ОСОБА_2 , про виправлення описки у рішенні Вінницького районного суду Вінницької області від 06.12.2019 у цивільній справі № 128/2809/19 за позовною заявою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Сокиринецької об`єднаної територіальної громади Вінницького району Вінницької області про виділ частки майна, що є у спільній сумісній власності, повернути заявнику разом з доданими матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду.

СУДДЯ