П О С Т А Н О В А

Іменем України

04 квітня 2025 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі:

головуючого судді: Джуги С.Д.,

суддів: Мацунича М.В., Собослоя Г.Г.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 жовтня 2023 року у складі судді Деметрадзе Т.Р., про визнання неподаною та повернення зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 , подану в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Парамонов Олександр Вікторович, товариство з обмеженою відповідальністю «Юридична фірма_МС» у справі №308/15533/23 за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Парамонов Олександр Вікторович, про визнання частин договорів купівлі-продажу недійсними,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 жовтня 2023 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 , подану в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Парамонов Олександр Вікторович, товариство з обмеженою відповідальністю «Юридична фірма_МС» у справі №308/15533/23 - повернуто позивачу з підстав п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, оскільки зустрічну позовну заяву подано особою, яка не має права її підписувати.

Заперечуючи ухвалу суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що у суду першої інстанції не було правових підстав для повернення зустрічної позовної заяви, оскільки, на думку апелянта, судом помилково встановлено, що вказана справа є не малозначною.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно приписів ч.2 ст.369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові) (п.6 ч.1 ст.353 ЦПК України) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи вищенаведене, дана справа розглядається судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Повертаючи зустрічну позовну заяву, суддя суду першої інстанції виходив з того, що зустрічну позовну заяву подано особою, яка не має права її підписувати, відтак таку позовну заяву слід повернути та вважати неподаною.

З такими висновками не погоджується апеляційний суд виходячи з наступного.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що процесуальні правила призначені для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності, а також, що учасники судового провадження повинні мати право розраховувати на те, що ці правила застосовуватимуться. Цей принцип застосовується до усіх - не лише до сторін провадження, але й до національних судів (рішення у справах «Каньєте де Хоньї проти Іспанії», «Гору проти Греції», «Михолапа проти Латвії»).

Також ЄСПЛ зауважив, що внутрішньо державним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (пункт 110 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі "Шишков проти Росії").

Не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним але і реальним (рішення ЄСПЛ від 16 грудня 1992 року у справі "Жоффр де ля Прадель проти Франції").

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_3 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Парамонов О.В., про визнання частин договорів купівлі-продажу недійсними.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25 вересня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Парамонов Олександр Вікторович, про визнання частин договорів купівлі-продажу недійсними. Постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

23 жовтня 2023 року до суду першої інстанції надійшов зустрічний позов ОСОБА_2 , поданий в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_3 ,треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Парамонов Олександр Вікторович, товариство з обмеженою відповідальністю «Юридична фірма_МС», який поданий через систему «Електронний суд».

Повертаючи зустрічну позовну заяву, суд першої інстанції вказує, що така подана не у спорі, що виник з трудових відносин, дана справа не є малозначною, а матеріали зустрічної позовної заяви не містять відомостей про те, що ОСОБА_2 є адвокатом.

Водночас, зі змісту зустрічної позовної заяви, сформованої через систему «Електронний суд», вбачається, що після викладення її прохальної частини підписантами зазначено: ОСОБА_2 , ОСОБА_1 . Однак, кваліфікований електронний підпис накладено лише ОСОБА_2 .

Разом з тим, до сформованої через систему «Електронний суд» зустрічної позовної заяви було також долучено аналогічну за змістом скан-копію зустрічної позовної заяви у письмовій формі, яка підписана власноручно ОСОБА_2 та відповідачем за первісним позовом ОСОБА_1 .

Вказане в сукупності свідчить про волевиявлення відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 на підписання поданої зустрічної позовної заяви.

Таким чином, до суду першої інстанції подано зустрічну позовну заяву, сформовану у систему «Електронний суд», яка підписана лише кваліфікованим електронним підписом ОСОБА_2 та одночасно скан-копію зустрічної позовної заяви у письмовій формі, підписаної власноручно ОСОБА_2 та відповідачем за первісним позовом ОСОБА_1 .

Окрім того, зі змісту поданої зустрічної позовної заяви слідує, що така взагалі не містить прохальної частини саме щодо позовних вимог зустрічного позову, а фактично у ній містяться лише заперечення щодо первісного позову.

За таких обставин, суд першої інстанції, вирішуючи питання про прийняття зустрічного позову не врахував вищенаведені обставини, належним чином не з`ясував коло підписантів вказаної заяви, не дослідив її зміст (відсутність у прохальній частині заявлених позовних вимог за зустрічним позовом) шляхом її залишення без руху, а тому передчасно прийняв судове рішення про визнання неподаною та повернення зустрічної позовної заяви.

З огляду на наведене, суд першої інстанції допустив непропорційність між застосованими засобами та поставленою метою, наслідком чого стало порушення права особи на доступ до правосуддя.

Таким чином, оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду зі стадії вирішення питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви.

Виходячи з наведеного та керуючись нормами статей 367, 368, 374, 379, 381, 382, 384, апеляційний суд,-

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 жовтня 2023 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду зі стадії вирішення питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено 04 квітня 2025 року.

Головуючий:

Судді: