Справа № 170/419/19
Провадження №2/170/1/25
У Х В А Л А

31 березня 2025 року сел. Шацьк

Шацький районний суд Волинської області у складі головуючого судді Жевнєрової Н.В., за участю секретаря судових засідань Остапчук Н.В., прокурора Ляшук І.П., представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Клімук Н.А., представника відповідача Головного управління Держгеокадастру у Волинській області Ковальчук О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в сел. Шацьк цивільну справу за позовом першого заступника керівника Ковельської окружної прокуратури Волинської області в інтересах держави в особі Волинської обласної державної адміністрації до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , Головного управління Держгеокадастру у Волинській області, Ковельської районної державної адміністрації Волинської області про визнання незаконними та скасування розпорядження, наказів, витребування земельних ділянок, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Клімук Н.А. подала суду клопотання від 22.01.2025 про призначення у справі судової земельно-технічної експертизи.

Клопотання обґрунтовано, зокрема, тим, що ухвалою слідчого судді Шацького районного суду Волинської області від 04.12.2018 у кримінальному провадженні №0000060 призначено комплексну судову земельно-технічну, оціночно-земельну експертизу та експертизу з питань землеустрою, згідно з висновком якої №8931-8936 від 01.02.2019 земельні ділянки з кадастровими номерами: :05:005:1068, :05:005:1069, :05:005:1070, площею 1 га кожна, розташовані на болоті, що відноситься до земель водного фонду. В обґрунтуванні експертами вказано, що згідно з картографічними матеріалами, з урахуванням умовних позначень встановлено, що зазначені земельні ділянки відведені із земель водного фонду, оскільки вказані угіддя - болота (пункт «а» частини 1 статті 58 ЗК України). Крім того, враховуючи пункт «б» ч. 1 ст. 150 ЗК України, вказаний ґрунт можна віднести до особливо цінних земель (торфовища з глибиною залягання торфу більше одного метра і осушені незалежно від глибини).

Поряд із цим представник вказує, що висновок експерта у кримінальному провадженні не має процесуального значення в розумінні експертизи у цивільному процесі, що в цілому узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постанові у справі №686/23256/16-ц від 10.07.2019, згідно з якими отриманий відповідно до вимог закону висновок експерта у кримінальній справі, є письмовим доказом у цивільній справі, якому суд має надати оцінку та мотивувати, чи визнає доказ, чи відхиляє його. Крім того Верховний Суд у постанові від 15.04.2021 у справі №759/15556/18 зазначає, що у випадку незгоди з висновком експерта за результатами експертизи, проведеної у кримінальному провадженні, сторона не позбавлена можливості заявити клопотання про призначення експертизи.

Тому представник відповідача просить: призначити у справі судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Науково-дослідному Інституту судових експертиз та права (місто Львів); оплату за проведення експертизи покласти на відповідача ОСОБА_1 ; на вирішення експерта поставити питання, а саме, до якої категорії земель за основним призначенням належать землі земельних ділянок з кадастровими номерами :05:005:1069 та :05:005:1070.

Прокурор подала суду заперечення щодо клопотання, вважає, що для призначення у справі судової земельно-технічної експертизи немає правових підстав. Прокурор зазначає, що комплексну судову земельно-технічну, оціночно-земельну експертизу та експертизу з питань землеустрою у кримінальному провадженні №0000060 призначено і проведено на підставі ухвали слідчого судді, проведено атестованими судовими експертами, попередженими про кримінальну відповідальність; висновок експерта містить інформацію щодо предмета доказування у цивільній справі, а отже, є належним і допустимим доказом та підлягає оцінці у сукупності з іншими доказами у справі. Верховний Суд неодноразово робив висновок про допустимість висновку експерта, який отриманий у межах кримінального провадження (постанови Верховного Суду: від 11.10.2018 у справі №761/12898/16-ц, від 05.02.2020 у справі №461/3675/17, від 25.03.2021 у справі №752/21411/17, від 15.04.2021 у справі №759/15556/18, від 03.04.2024 у справі №522/16529/20, від 20.11.2024 у справі №373/2163/21). Верховний Суд також вказує, що у випадку незгоди з висновком експерта за результатами експертизи, проведеної у кримінальному провадженні, сторона не позбавлена можливості заявити клопотання про призначення експертизи, виклавши у клопотанні підстави незгоди з цим висновком та зазначивши вимоги до повторної експертизи. У справі, що розглядає суд, представник відповідача, заперечуючи проти висновку експерта, отриманого у кримінальному провадженні, не надала жодних доказів на його спростування, не надала суду відповідного висновку експерта з цих самих питань та не навела доводів щодо сумнівів у правильності дослідженого судом висновку експерта. Більше того, призначена у цій справі ухвалою суду від 28.09.2022 за клопотанням представника відповідача судова земельно-технічна експертиза, за повідомленням експерта, не оплачена відповідачем і залишилася невиконаною. Питання про призначення судової експертизи суд повинен вирішувати лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення (постанова Верховного Суд від 02.07.2019 у справі №925/1641/17). Тобто обов`язковою умовою призначення експертизи є те, що обставини щодо яких вона призначається, входять до предмета доказування, мають значення для справи й іншим чином встановити їх неможливо. Отже, оскільки обставини, які представник відповідача хоче з`ясувати, вже встановлені за допомогою висновку експерта №8931-8936 від 01.02.2019, що поданий суду окружною прокуратурою і не спростований учасниками справи, для призначення у цій справі судової земельно-технічної експертизи немає правових підстав. Тому прокурор вважає, що клопотання представника відповідача задоволенню не підлягає.

Представник відповідача Головного управління Держгеокадастру у Волинській області Ковальчук О.В. при вирішенні клопотання покликалася на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників справи, проаналізувавши обставини позову прокурора, відповідні письмові докази, зміст клопотання про призначення судової експертизи, суд дійшов висновку, що клопотання є необґрунтованим, безпідставним і у його задоволенні необхідно відмовити з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення у справі, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставин неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до положень статті 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Відповідно до положень статті 102 ЦПК України, висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачено, що судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Системний аналіз зазначених норм дає суду підстави для висновку, що судова експертиза призначається на підставі ухвали суду лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях і виключно для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування у справі, зокрема у випадку, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

У цивільній справі прокурор надала суду висновок комплексної судової земельно-технічної, оціночно-земельної експертиз та експертизи з питань землеустрою №8931-8936 від 01.02.2019, проведеної на підставі ухвали слідчого судді Шацького районного суду Волинської області від 04.12.2018 у кримінальному провадженні №0000060. Згідно з указаним висновком земельні ділянки з кадастровими номерами: :05:005:1068, :05:005:1069, :05:005:1070, площею 1 га кожна, розташовані на болоті, що відноситься до земель водного фонду. В обґрунтуванні експертами вказано, що згідно з картографічними матеріалами, з урахуванням умовних позначень встановлено, що зазначені земельні ділянки відведені із земель водного фонду, оскільки вказані угіддя - болота (пункт «а» частини 1 статті 58 ЗК України). Крім того, враховуючи пункт «б» ч. 1 ст. 150 ЗК України, вказаний ґрунт можна віднести до особливо цінних земель (торфовища з глибиною залягання торфу більше одного метра і осушені незалежно від глибини) (т. 1 арк. 134-153).

Під час дослідження доказів у цивільній справі зазначений висновок експерта був оголошений в судовому засіданні. Згідно з указаним висновком, експертів було попереджено про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок експерта, за ст. 384 КК України. На вирішення експерта поставлено, зокрема, питання: до якої категорії земель за основним призначенням належать землі земельних ділянок з кадастровими номерами :05:005:1069 та :05:005:1070, на яке експерт надав відповідь.

Згідно з пунктом 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, експерти виконують первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Верховний Суд у своїх правових висновках постійно наголошує, що нову експертизу призначають лише у випадку, якщо необхідно здійснити дослідження нових об`єктів щодо інших обставин справи.

Водночас у клопотанні про призначення судової земельно-технічної експертизи, тобто фактично первинної експертизи, представник відповідача Клімук Н.А. пропонує питання, аналогічне вирішеному експертами у висновку №8931-8936 від 01.02.2019: до якої категорії земель за основним призначенням належать землі земельних ділянок з кадастровими номерами :05:005:1069 та :05:005:1070.

Відповідно до положень ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, суд може призначити додаткову експертизу, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам); якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, суд може призначити повторну експертизу, яка доручається іншому експертові (експертам).

У той же час, не погоджуючись з поданим прокурором висновком експерта, представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Клімук Н.А. жодних обґрунтувань незгоди з дослідженим судом висновком експерта, по суті самих висновків, не зазначає.

Посилання представника відповідача на те, що висновок експерта за результатами судової експертизи, проведеної у кримінальному провадженні не може бути допустимим доказом у цивільній справі, не відповідає правовому висновку Верховного Суду, який неодноразово вказував про допустимість у цивільній справі висновку експерта, що отриманий у межах кримінального провадження (постанови Верховного Суду: від 11.10.2018 у справі №761/12898/16-ц, від 05.02.2020 у справі №461/3675/17, від 25.03.2021 у справі №752/21411/17, від 15.04.2021 у справі №759/15556/18, від 03.04.2024 у справі №522/16529/20, від 20.11.2024 у справі №373/2163/21.

Верховний Суд також спрямовує судову практику на те, що у випадку незгоди з висновком експерта за результатами експертизи, проведеної у кримінальному провадженні, сторона не позбавлена можливості заявити клопотання про призначення експертизи, виклавши у клопотанні підстави незгоди з цим висновком та зазначивши вимоги до повторної експертизи.

У справі, що розглядає суд, представник відповідача, заперечуючи проти наданого прокурором висновку експерта, отриманого у кримінальному провадженні, не надала суду доказів на спростування цього висновку, а також не надала суду відповідного висновку експерта з цих самих питань. Крім того, представник відповідача навіть не обґрунтувала у клопотанні сумніви щодо правильності дослідженого судом висновку експерта.

Більше того, призначена у цій справі ухвалою суду від 28.09.2022 за клопотанням представника відповідача Ворошика І.Ю. судова земельно-технічна експертиза, за повідомленням експерта ОСОБА_5 (т. 4 арк. 154), не оплачена відповідачем і залишилася невиконаною. На вирішення експерта було поставлено питання: до якої категорії земель за основним призначенням належать землі земельних ділянок з кадастровими номерами :05:005:1069 та :05:005:1070. Експерт, зокрема зазначає, що 23.08.2023 та 12.05.2024 (повторно) на адресу представника ОСОБА_1 адвоката Безкровного І.В. було направлено рахунок на оплату експертизи в сумі 9088,56 грн. Станом на 01.07.2024 оплата за проведення експертизи не надійшла. Тому експерт, керуючись ст. 15 Закону України «Про судову експертизу», ст. 139 ЦПК України, п. 1.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, повернув матеріали цивільної справи без виконання ухвали суду.

Питання про призначення судової експертизи суд повинен вирішувати лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення (постанова Верховного Суд від 02.07.2019 у справі №925/1641/17).

Отже, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, аналізуючи докази у справі виключно з тому аспекті, чи входять обставини, на підтвердження яких ці докази суду подані, до предмета доказування за позовом прокурора, та чи дають вони суду підстави для призначення судової експертизи, суд дійшов висновку, що клопотання про призначення судової експертизи є необґрунтованим та безпідставним, так як відповідь на аналогічне питання міститься у висновку експерта, наданому суду прокурором. Про те, що досліджений судом висновок є неповним, неясним, необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви у його правильності, у клопотанні не вказано. Тому для призначення у справі первинної судової земельно-технічної експертизи немає правових підстав.

Сама лише незгода відповідача ОСОБА_1 з наданим прокурором висновком проведеної у кримінальному провадженні судової земельно-технічної експертизи не може бути неодмінною підставою для призначення судом первинної судової земельно-технічної експертизи для вирішення того самого питання.

З огляду на викладене у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Клімук Н.А. про призначення судової земельно-технічної експертизи необхідно відмовити.

Керуючись статтями 81, 102, 103, 113, 222, 258-261 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи.

Учасник справи має право подати суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Ухвала суду оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвалу суду можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду по суті спору.

Повна ухвала суду складена 04.04.2025.

Суддя /підпис/ Н.В.Жевнєрова

Згідно з оригіналом

Суддя Шацького районного суду Волинської області Н.В.Жевнєрова