Провадження № 2/758/1566/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 лютого 2025 року місто Київ
Подільський районний суд міста Києва у складі:
головуючого - судді Ларіонової Н.М.,
при секретарі судового засідання Оболонській Ю.С.,
за участю: позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача - адвоката Шухно К.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м.Києві за правилами загального позовного провадження цивільну справу за ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -
В жовтні 2023 р. позивач ОСОБА_1 , інтереси якої представлені адвокатом Шурхно К.А., звернулась до суду з позовною заявою, в якій, уточнивши свої вимоги, просить визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом на 1/2 частку квартири, розташованої за адресою АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
Позов мотивний тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер дідусь позивача - ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина, яка складається з 1/2 частини квартири, розташованої за адресою АДРЕСА_1 . За своє життя спадкодавець ОСОБА_2 склав заповіт, в якому заповів зазначену частку квартири позивачці, яка є його онукою. Позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом, інші особи з заявами про прийняття спадщини не зверталися. 03.08.2021 р., тобто без пропуску шестимісячного строку на прийняття спадщини, позивач звернувся до 14-ої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Однак згодом позивач отримала від нотаріуса постанову про відмову у вчинення нотаріальної дії, яка мотивована тим, що відсутній документ, що посвідчує право власності на спадкодавця на дане майно. Така постанова є незрозумілою з урахуванням того, що КМ БТІ видало на запит нотаріуса довідку, згідно з якою зазначена квартира, згідно з даними реєстрових книг бюро належить ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Таким чином у нотаріуса були відсутні підстави для відмови у видачі свідоцтва про право власності позивачу.
Ухвалою від 27.10.2023 р. вищевказаний позов був залишений без руху з наданням позивачеві строку для усунення недоліків, які були усунуті позивачем у встановлений законом строк.
Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 11 грудня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.
Ухвалою від 06.03.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Представник позивача та позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позові. Представник позивача додав, що спірна квартира була отримана у власність ОСОБА_2 та його дружиною ОСОБА_3 , що є бабусею позивача, в результаті приватизації та свідоцтво про право власності на дану квартиру було надано нотаріусу при оформленні спадщини після смерті ОСОБА_3 . Проти ухвалення заочного рішення не заперечували.
Представник відповідача, будучи повідомленим про день, час та місце розгляду справи належним чином, в судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, не подав відзив на позовну заяву, в зв`язку з чим відповідно до вимог ст.ст.223 ч.4, 280 ЦПК України розгляд даної справи проведений в заочному порядку.
Суд, заслухавши пояснення сторін, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, яким надана оцінка в їх у сукупності, дійшов таких висновків.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджено копією свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 09.06.2021 року.
Згідно заповіту від 20.02.2019 р., посвідченого державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Пилипчук О.І. за реєстром № 1-133, ОСОБА_2 заповів все своє нерухоме майно ОСОБА_1 .
03.08.2021 р., у встановлений ст.1270 ЦК України 6-місячний строк, із заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом після смерті спадкодавця ОСОБА_2 до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори звернулась ОСОБА_1 .
На підставі вищевказаної заяви Чотирнадцятою київською державною нотаріальною конторою 03.08.2021 р. була заведена спадкова справа № 574/2021, до майна померлого ОСОБА_2 .
Як вбачається із спадкової справи № 574/2021, після смерті ОСОБА_2 , залишилася спадщина, а саме: квартира АДРЕСА_2 .
17.12.2021 р. постановою державного нотаріуса Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Гончарук О.В. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартири АДРЕСА_2 , оскільки спадкоємцем не надано документ, що посвідчує право власності спадкодавця на дане нерухоме майно.
Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків ( спадщини ) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця ), до інших осіб ( спадкоємців ).
Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом та за законом.
Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті.
Відповідно до частини 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Відповідно до ст.1268 ч.1 ЦК України спадкоємець за заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його невизнання та право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
На підставі ст.16 ч.2 п.1 ЦК України способом захисту цивільних справ є визнання права.
Відповідно до п. 4. 15, 4.1 8 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296 / 5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз"яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.
У Постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 " Про судову практику у справах про спадкування " зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Відповідно до вимог ст. 55 Конституції України кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.
Таким чином, позивачка, будучи спадкоємцем за заповітом, реалізувала своє право на прийняття спадщини за заповітом після свого померлого діда ОСОБА_2 шляхом подачі відповідної заяви нотаріусу про прийняття спадщини у встановлений законодавством строк та не здійснювала відмову від прийняття спадщини, але, у зв`язку з відсутністю документа, що посвідчує паво власності спадкодавця на квартиру АДРЕСА_2 , нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.
У відповідності до ч. 1 та 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
В судовому засіданні достеменно встановлено, що позивач позбавлена іншої можливості захистити свої спадкові права, крім визнання їх права власності в судовому порядку.
Вказані обставини дають суду підстави дійти висновку, що вимоги позивача про визнання за ним права власності в порядку спадкування за заповітом на 1/2 частку квартири, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , є такими, що грунтуються на законі.
З огляду на вказані положення та встановлені обставини, а також з урахуванням надання достатніх належних та допустимих доказів, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та заснованими на законі, а тому підлягають задоволенню.
З урахуванням вищевикладеного, на підставі ст.ст.15, 328, 1216, 1218, 1223, 1268-1270 ЦК України, керуючись ст.ст.4,10, 76-83, 89, 259, 263, 264, 265, 268, 352, 354 ЦПК України, -
Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом - задовольнити в повному обсязі.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому копія заочного рішення суду не була вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому копії повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування учасників справи:

позивач - ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 ; РНОКПП НОМЕР_3 );

відповідач - Київська міська рада (юридична адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36; );

Суддя Н. М. Ларіонова