УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2025 року

м. Київ

справа № 757/61606/21

провадження № 61-2883ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргуОСОБА_1 , в інтересах якого

діє адвокат Слюсар Катерина Сергіївна, на ухвалу Київського апеляційного суду

від 30 січня 2025 року у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2022 року Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі -

КП «Київтеплоенерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості житлово-комунальні послуги.

Заочним рішенням Печерського районного суду міста Києва від 14 серпня

2023 року позов КП «Київтеплоенерго» задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь КП «Київтеплоенерго» заборгованість

за спожиті послуги з централізованого опалення до 01 травня 2018 року в розмірі 2 999,92 грн та за послуги постачання гарячої води в розмірі 4 820,53 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь КП «Київтеплоенерго» заборгованість

за спожиті послуги з централізованого опалення у розмірі 0,8 грн, починаючи

з 01 травня 2018 року, та за послуги постачання гарячої води в розмірі

38 393,16 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь КП «Київтеплоенерго» витрати, пов`язані

з отриманням інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно,

у розмірі 33,00 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь КП «Київтеплоенерго» 2 270,00 грн сплаченого судового збору.

Не погоджуючись з рішенням місцевого суду, ОСОБА_1 , в інтересах якого

діє адвокат Слюсар К. С., звернувся до суду із апеляційною скаргою.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 січня 2025 року повернуто апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Слюсар К. С.,

на заочне рішення Печерського районного суду міста Києва від 14 серпня

2023 року у цій справі.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що апеляційна скарга була подана

на заочне рішення без додержання порядку перегляду заочного рішення, а тому підлягає поверненню.

05 березня 2025 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Слюсар К. С., засобами поштового зв`язку, звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, у якій посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Київського апеляційного суду

від 30 січня 2025 року та передати справу на розгляд до суду апеляційної інстанції.

Касаційна скарга на ухвалу Київського апеляційного суду від 30 січня 2025 року надійшла з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

У касаційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, яке мотивоване тим, що копію ухвали Київського апеляційного суду від 30 січня 2025 року отримано представником заявника

04 лютого 2025 року, що підтверджується доданою до касаційної скарги копією картки руху документа з підсистеми «Електронний суд».

Розглядаючи вказане клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, суд доходить висновку, що воно підлягає задоволенню, виходячи

з такого.

Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо

в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання)

без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється

з дня складення повного судового рішення.

За частиною другою статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право

на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Перевіривши доводи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження зазначеного судового рішення та додані до касаційної скарги матеріали,

суд вважає, що наявні підстави для поновлення цього строку, оскільки касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення представнику заявника такого судового рішення.

Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції позбавив ОСОБА_1 права на доступ до суду та права апеляційного оскарження. Зазначення судом права на апеляційне оскарження заочного рішення виключно

у випадку подання заяви про перегляд заочного рішення, суперечить ЦПК України та обмежує учасників справи в реалізації своїх процесуальних прав.

Перевіривши доводи касаційної скарги у відкритті касаційного провадження

у справі слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин

або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач

не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно зі статтею 281 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.

Частинами першою, другою статті 284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до частин першої, третьої, четвертої статті 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення

суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Отже, відповідач має право на апеляційне оскарження заочного рішення лише після звернення до суду першої інстанції із заявою про перегляд заочного рішення, якщо той цю заяву залишить без задоволення.

Згідно з частинами другою, третьою статті 288 ЦПК України позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Зазначені приписи є доступними, чіткими та зрозумілими. Наслідки їхньої

дії є передбачуваними як для позивача, так і для відповідача, які є рівноправними учасниками судового провадження. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини

і основоположних свобод гарантує право на процесуальну справедливість, тобто на розгляд справи відповідно до правил процесуального закону, визначених

на національному рівні, за умови, що ті правила відповідають мінімальним конвенційним гарантіям, встановленим у цій статті.

Апеляційним судом встановлено, що ОСОБА_1 не звертався до місцевого суду із заявою про перегляд заочного рішення.

За змістом статей 284, 287 і 288 ЦПК України передбачено дві форми перегляду заочного рішення: загальна (перегляд в апеляційному порядку) та спеціальна (перегляд судом, який ухвалив заочне рішення, за заявою відповідача). Апеляційну скаргу можуть подати сторони (відповідач - лише у разі залишення заяви

про перегляд заочного рішення без задоволення), інші особи, які беруть участь

у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання

про їхні права й обов`язки (постанова Верховного Суду від 22 липня 2020 року

у справі № 760/13894/14-ц (провадження № 61-19413св19).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальний закон визначив спеціальний порядок перегляду заочного рішення судом, який його ухвалив, і лише за письмовою заявою відповідача. Оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку можливе тільки у разі залишення заяви

про перегляд заочного рішення без задоволення, а також у разі ухвалення повторного заочного рішення (постанови Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 308/8618/17 (провадження № 61-23208св18), від 05 лютого 2020 року

у справі № 369/1534/18 (провадження № 61-47851св18), від 21 червня 2023 року

у справі № 175/3593/20 (провадження № 61-2785св23), від 25 березня 2019 року

у справі № 462/3542/16-ц (провадження № 61-7677св18), від 22 липня 2020 року

у справі № 760/13894/14-ц (провадження № 61-19413св19), від 08 квітня 2020 року у справі № 488/3949/16-ц (провадження № 61-3498св20)).

Встановивши, що ОСОБА_1 не подавав заяву про перегляд заочного рішення Печерського районного суду міста Києва від 14 серпня 2023 року, апеляційний суд дійшов правильного висновку про повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 на вказане рішення суду у зв`язку з недотриманням встановленого законом порядку перегляду заочного рішення.

Доводи заявника про те, що оскаржувана ухвала перешкоджає в реалізації його права на захист у судовому порядку, є неспроможними, так як ОСОБА_1

не позбавлений права оскаржити заочне рішення місцевого суду в установленому процесуальним законом порядку.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Оскільки суд апеляційної інстанції правильно застосував приписи статей 284, 287, 288 ЦПК України, що є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їхнього застосування чи тлумачення, касаційну скаргу слід визнати необґрунтованою

та відмовити у відкритті касаційного провадження.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Слюсар Катерина Сергіївна, про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Слюсар Катерина Сергіївна, строк на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 30 січня 2025 року.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Слюсар Катерина Сергіївна, на ухвалу Київського апеляційного суду від 30 січня 2025 року у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості відмовити.

Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити особі,

яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Сердюк

С. О. Карпенко

І. М. Фаловська