У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2025 року

Суддя Подільського районного суду міста Києва Блащук А.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Подільського районного суду міста Києва, про захист цивільних прав, свобод та інтересів особи,

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду м. Києва надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Подільського районного суду міста Києва, про захист цивільних прав, свобод та інтересів особи.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Вказані вимоги до позовної заяви щодо обов`язкової наявності відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету до ЦПК України внесені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023 , який набрав чинності 21.07.2023 та введений в дію 18.10.2023.

Разом з тим, як вбачається із змісту позовної заяви, позивач не зазначає відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Крім того, згідно з п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Так, в позовній заяві позивач просить визнати незаконним, як таке, що

порушує цивільні права, свободи та інтереси інвалідів війни першої групи, та скасувати

завідомо неправосудне рішення Подільського районного суду від 15.03.2017 року по

справі № 758/8750/16-ц.

Доводи заявника зводяться до оскарження дій судді при прийнятті рішення.

Оскарження діянь суддів (судів) щодо розгляду та вирішення справ, а також оскарження судових рішень поза порядком, передбаченим процесуальним законом, не допускається. Суди та судді не можуть бути відповідачами у справах про оскарження їхніх рішень, ухвалених за наслідками розгляду цих справ, а також про зобов`язання судів та суддів до вчинення певних процесуальних дій. Вчинення (невчинення) суддею (судом) процесуальних дій під час розгляду конкретної справи, а також ухвалені у ній рішення можуть бути оскаржені до суду вищої інстанції у порядку, передбаченому процесуальним законом для тієї справи, під час розгляду якої вони, відповідно, були вчинені (мали бути вчинені) чи ухвалені. Вказаний висновок відповідає правовій позиції Великої палати Верховного Суду, висловленій у постановах: від 8.05.2018 у справі №521/18287/15-ц (провадження №14-90цс18), від 21.11.2018 у справі №757/43355/16-ц (провадження №14-399цс18), від 29.05.2019 у справі №489/5045/18 (провадження №14-191цс19).

Відсутність правової регламентації можливості оскаржити рішення, дій та бездіяльність суду, відповідно ухвалених або вчинених після отримання позовної заяви та визначення складу суду для її розгляду, інакше, ніж у порядку апеляційного та касаційного перегляду, а також неможливість притягнення суду (судді) до цивільної відповідальності за вказані рішення, дії чи бездіяльність є легітимними обмеженнями, покликаними забезпечити правову визначеність у правовідносинах учасників справи між собою та з судом, а також загальновизнаними гарантіями суддівської незалежності.

Зазначене узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постановах від 03 квітня 2018 року у справі № 820/5586/16, від 13 березня 2018 року у справі

№ 800/554/17, від 24 квітня 2018 року у справі № 800/404/17, від 13 червня 2018 року у справі

№ 454/143/17-ц, від 21 листопада 2018 року у справі 757/43355/16-ц.

Окрім того, заявник зазначає, що рішення Подільського районного суду м. Києва є завідомо неправосудним, однак таке твердження не є обґрунтованим, оскільки таке може бути підтверджене вироком суду, який заявником не долучено.

З урахуванням наведеного позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, а саме для зазначення відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету та уточнення позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст 175, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Подільського районного суду міста Києва, про захист цивільних прав, свобод та інтересів особи - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 10 днів з дня вручення ухвали, про що його повідомити.

У разі невиконання вказаних недоліків, дана заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

СуддяА. М. Блащук