Справа №463/2173/20
Провадження №2/463/555/25
У Х В А Л А

про відвід судді

07 квітня 2025 року Личаківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді: Стрепка Н.Л.,

з участю секретаря судового засідання: Онишкевича О.І.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представників відповідачів ОСОБА_8,

Бардина М.Б.,

представника третьої особи Андрес Л.П.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Львові в режимі відеоконференції спільну заяву відповідача ОСОБА_1 та представника відповідача ОСОБА_8 про відвід головуючого судді Стрепка Назара Любомировича у цивільній справі за позовом Львівського національного університету імені Івана Франка до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Личаківська районна адміністрація Львівської міської ради як орган опіки і піклування, про виселення з незаконно займаного приміщення,

в с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду з позовом про виселення відповідача ОСОБА_1 та її сина ОСОБА_2 з незаконно займаної ними квартири АДРЕСА_1 , з наданням іншого житлового приміщення, а саме у квартиру АДРЕСА_2 , за місцем реєстрації ОСОБА_1 та її сина ОСОБА_2 . Також просить стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір за подання позовної заяви.

Матеріали позову надійшли до Личаківського районного суду м. Львова 10 березня 2020 року, автоматизованою системою документообігу суду відповідно для розгляду таких було визначено суддю Леньо С.І.

Ухвалою від 25 березня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду суддею Леньо С.І. та відкрито провадження у такій, постановлено розгляд справи здійснювати в порядку позовного провадження та розпочато підготовче провадження.

9 липня 2020 року на адресу суду надійшов відзив відповідача ОСОБА_1 на позовну заяву, згідно з яким позов просить залишити без задоволення.

21 липня 2020 року на адресу суду надійшла заява про уточнення позовних вимог представника позивача - ректора ЛНУ ім. І. Франка Мельника В.П., згідно з якою просить змінити предмет та підставу позову, а саме: виселити відповідача ОСОБА_1 та її сина ОСОБА_2 з незаконно займаної ними квартири АДРЕСА_1 , з наданням іншого житлового приміщення, а саме у квартиру АДРЕСА_2 , за місцем реєстрації ОСОБА_1 та її сина ОСОБА_2 ; стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір за подання позовної заяви.

23 липня 2020 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив представника позивача - адвоката Гудз Б.Д., що діяв на підставі довіреності №1352-Р від 1 червня 2020 року.

Протокольною ухвалою підготовчого засідання 27 жовтня 2020 року заяву про уточнення позовних вимог було прийнято судом.

Ухвалою суду від 20 квітня 2021 року у справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз, провадження у справі зупинено на час проведення експертизи, надано для проведення експертизи матеріали цивільної справи.

1 квітня 2024 року матеріали цивільної справи повернулись до суду разом з висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи №2426 від 27 березня 2024 року.

Ухвалою суду від 8 квітня 2024 року поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання.

23 липня 2024 року представником позивача - Романів А.А., що діяла на підставі довіреності №2135-Р від 1 липня 2024 року, подано до суду письмове пояснення до висновку експерта.

Ухвалою суду від 31 липня 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті.

20 серпня 2024 року до суду через систему «Електронний суд» надійшли письмові пояснення до висновку експерта представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Бардина М.Б., який діє на підставі ордеру серії АВ №1132166 від 14 травня 2024 року.

28 серпня 2024 року до суду через систему «Електронний суд» надійшли письмові пояснення представника відповідача ОСОБА_2 - Бардина М.Б .

В судовому засіданні 29 серпня 2024 року позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву про застосування строків позовної давності.

11 вересня 2024 року представник позивача ОСОБА_4 подала до суду заяву про заперечення щодо застосування строків позовної давності.

22 жовтня 2024 року до суду через систему «Електронний суд» надійшли письмові пояснення представника відповідача ОСОБА_2 - Бардина М.Б.

11 вересня 2024 року на адресу суду надійшли додаткові пояснення представника позивача ОСОБА_5

7 листопада 2024 року відповідно до розпорядження керівника апарату №44 від 7 листопада 2024 року здійснено повторний автоматизований розподіл даної судової справи у зв`язку з перебуванням судді Леньо С.І. у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами, автоматизованою системою документообігу суду для розгляду такої було визначено суддю Нора Н.В.

Ухвалою від 13 листопада 2024 року справу прийнято до свого провадження суддею Нором Н.В. та призначено у такій підготовче засідання.

7 січня 2025 року представник позивача ОСОБА_5 подав до суду заяву про збільшення позовних вимог від 30 грудня 2024 року, згідно з якою просив збільшити позовні вимоги в частині залучення ОСОБА_6 та ОСОБА_7 як співвідповідачів у справі та вважати остаточними вимоги, викладені в наступній редакції: виселити відповідача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 та малолітніх дітей ОСОБА_6 та ОСОБА_7 з незаконно займаної ними квартири АДРЕСА_1 , з наданням іншого житлового приміщення, а саме у квартиру АДРЕСА_2 , за місцем реєстрації ОСОБА_1 та її сина ОСОБА_2 та малолітніх дітей ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ; стягнути з відповідачів на користь позивача сплачений судовий збір за подання позовної заяви, а також судовий збір у зв`язку із збільшенням позовних вимог.

Також 7 січня 2025 року представник позивача ОСОБА_5 подав клопотання про залучення до участі у справі у якості третьої особи органу опіки та піклування.

14 січня 2025 року представник позивача ОСОБА_5 подав до суду доповнення до заяви про застосування строків позовної давності.

21 січня 2025 року до суду через систему «Електронний суд» надійшли письмові пояснення представника відповідача ОСОБА_2 - Бардина М.Б .

Протокольною ухвалою підготовчого засідання 21 січня 2025 року подану заяву про збільшення позовних вимог було долучено до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 21 січня 2025 року задоволено клопотання представника позивача про залучення третьої особи та залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Личаківську РА ЛМР як орган опіки і піклування.

5 лютого 2025 року представник відповідача ОСОБА_2 - Бардина М.Б. подав заяву про відвід судді Нора Н.В. від розгляду справи.

11 березня 2025 року в.о. ректора ЛНУ ім. І. Франка В. Мельник подав до суду позовну заяву в новій редакції, відповідно до якої просить виселити відповідача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 та малолітніх дітей ОСОБА_6 та ОСОБА_7 з незаконно займаної ними квартири АДРЕСА_1 , з наданням іншого житлового приміщення, а саме у квартиру АДРЕСА_2 , за місцем реєстрації ОСОБА_1 та її сина ОСОБА_2 та малолітніх дітей ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ; стягнути з відповідачів на користь позивача сплачений судовий збір за подання позовної заяви, а також судовий збір у зв`язку із збільшенням позовних вимог.

Ухвалою від 14 березня 2025 року судом задоволено заяву представника відповідача ОСОБА_2 - Бардина М.Б. про відвід судді та відведено суддю Нора Н.В. від розгляду справи.

У зв`язку з наведеним вище 19 березня 2025 року на підставі ст. 33 ЦПК України здійснено повторний автоматизований розподіл даної справи та автоматизованою системою документообігу суду для розгляду такої визначено суддю Стрепка Н.Л.

Ухвалою суду від 21 березня 2025 року справу прийнято до свого провадження суддею Стрепком Н.Л., поновлено провадження у справі, розпочато у такій підготовче провадження та призначено підготовче засідання на 7 квітня 2025 року.

2 квітня 2025 року до суду через систему «Електронний суд» надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - Бардина М.Б. про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

В підготовчому засіданні 7 квітня 2025 року головуючим суддею було повідомлено учасників засідання про те, що його рідний брат працює в ЛНУ ім. І. Франка, який є позивачем у даній справі.

У зв`язку з наведеним в підготовчому засіданні 7 квітня 2025 року відповідач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_8 подали спільну заяву про відвід головуючого судді Стрепка Н.Л. від розгляду вказаної справи. Вважають, що та обставина, що брат головуючого судді працює в ЛНУ ім. І. Франка може вплинути на упередженість суду та додатково звертають увагу на те, що з аналогічних підстав ними було заявлено відвід від розгляду справи попередньому судді.

Представник відповідача ОСОБА_2 - Бардин М.Б., що брав участь в підготовчому засіданні 7 квітня 2025 року в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів, підтримав думку відповідача Наливайко О.В.

Представник третьої особи Личаківської районної адміністрації Львівської міської ради як органу опіки і піклування, Андрес Л.П., що діє в порядку самопредставництва юридичної особи на підставі Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, в підготовчому засіданні 7 квітня 2025 року вказала, що даному складу суду довіряє.

Позивач явку свого представника в підготовче засідання 7 квітня 2025 року не забезпечив, про причини неявки такого не повідомив, клопотання про відкладення розгляду справи не подав, неявка такого не перешкоджає розгляду заяви про відвід судді.

Заслухавши думку учасників підготовчого засідання, вивчивши матеріали справи, подану заяву, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 40 ЦПК України визначено порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу.

Так відповідно до ч. 1 такої питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

При цьому згідно з ч. 2 даної статті питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Так статтями 36, 37 ЦПК України визначено перелік підстав, коли суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), у зв`язку з якими відповідно до ч. 2 ст. 39 ЦПК України йому може бути заявлено відвід учасниками справи.

Зокрема, відповідно до частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Положення статті 36 ЦПК України містять в собі вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.

Статтею 37 ЦПК України передбачено випадки, коли участь судді в розгляді справи є недопустимою у зв`язку з повторністю такої.

При цьому згідно з ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим до початку з`ясування обставин у справі та перевірки їх доказами. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) стало відомо після початку з`ясування обставин у справі та перевірки їх доказами.

Таким чином, для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість, навести відповідні аргументи, докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Згідно з ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

При цьому положеннями п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до п. 12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

У справі «П`єрсак проти Бельгії» Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». У випадку ж самовідводу сам суддя повинен бути переконаним, що є достатньо фактів, що свідчать про його безсторонність. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться».

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу, відповідно, - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

Вивчивши підстави для відводу головуючого судді Стрепка Н.Л., які заявлені представником позивача, суд вбачає, що останні знаходять своє підтвердження, оскільки рідний брат головуючого судді працює в ЛНУ ім. І. Франка, який є позивачем у даній справі, однак дослідивши заяву та матеріали справи суд вважає, що на даний час підстав для ствердження того, що суддя є небезстороннім у розгляді справи немає.

При цьому з матеріалів справи вбачається, що аналогічних підстав у даній справі було заявлено відвід попередньому головуючому судді Нору Н.В., батько якого займає посаду професора в ЛНУ ім. І. Франка.

Водночас враховуючи наведені вище норми та практику Європейського суду з прав людини, хоч на думку суду на даний час і відсутні підстави для твердження того, що суддя є небезстороннім у розгляді справи, однак з метою забезпечення справедливого і публічного розгляду справи незалежним і безстороннім судом в очах будь-якого розумного спостерігача та суспільства в цілому, забезпечення умов за яких у сторін не виникало б будь-яких сумнів в об`єктивності та неупередженості судді під час розгляду даної справи, а також враховуючи те, що з аналогічних підстав було відведено попереднього головуючого суддю у даній справі, заявлений відвід підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.36, 39, 40, 260, 261 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

заяву відповідача ОСОБА_1 та представника відповідача ОСОБА_8 про відвід судді - задовольнити.

Відвести суддю Стрепка Назара Любомировича від розгляду цивільної справи №463/2173/20, провадження №2/463/555/25, за позовом Львівського національного університету імені Івана Франка до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Личаківська районна адміністрація Львівської міської ради як орган опіки і піклування, про виселення з незаконно займаного приміщення.

Матеріали цивільної справи №463/2173/20, провадження №2/463/555/25, за позовом Львівського національного університету імені Івана Франка до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Личаківська районна адміністрація Львівської міської ради як орган опіки і піклування, про виселення з незаконно займаного приміщення - передати для визначення судді у порядку, встановленому ст. 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею.

Ухвала про відвід судді апеляційному оскарженню не підлягає.

Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):

Позивач: Львівський національний університет імені Івана Франка, місцезнаходження: 79000, м. Львів, вул. Університетська, 1, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 02070987.

Відповідачі: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ;

ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2

Третя особа: Личаківська районна адміністрація Львівської міської ради як орган опіки і піклування, місцезнаходження: 79017, м. Львів, вул. К. Левицького, 67, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 04056109.

Суддя: Стрепко Н.Л.