Справа №478/330/25 пров. №2/478/213/2025
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

04 квітня 2025 року Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Сябренко І.П. ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,

В с т а н о в и в:

31 березня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ним було передано за усною угодою позики відповідачу ОСОБА_2 16000 грн, що підтверджується розписками. Грошові кошти надавались під обіцянку продажу земельної ділянку, яку останній планував отримати від Казанківської селищної ради. Земельну ділянку відповідач ОСОБА_2 не отримав, тому договір купівлі земельної ділянки між ними не відбувся.

Починаючи з жовтня 2018 року він в усній формі вимагав повернення боргу, але відповідач не виконував взяті на себе зобов`язання, до теперішнього часу борг не повернув. Посилаючись на вище викладені обставини, просить суд стягнути з відповідача ОСОБА_2 на свою користь борг за договором позики з урахуванням індексу інфляції та 3% річних, в сумі 33769 грн, та судові витрати у розмірі 1211 грн 20 коп.

Дана позовна заява надійшла до суду в електронному вигляді через систему «Електронний суд».

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу такого висновку.

Згідно із ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, встановлених у статях 175 і 177 ЦПК України.

Зазначену позовну заяву ОСОБА_1 подано без додержання вимог встановлених п.п.3, п.4 ч.3 ст.175, ч.1 ст.177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Згідно п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

В обґрунтування позовних вимог позивачем ОСОБА_1 зазначено, що ним було передано за усною угодою позики відповідачу ОСОБА_2 16000 грн, що підтверджується розписками. Починаючи з жовтня 2018 року він в усній формі вимагав повернення боргу, але відповідач не виконував взяті на себе зобов`язання, до теперішнього часу борг не повернув. Посилаючись на вище викладені обставини, просить суд стягнути з відповідача ОСОБА_2 на свою користь борг за договором позики з урахуванням індексу інфляції та 3% річних, в сумі 33769 грн.

При цьому позивачем ОСОБА_1 до позовної заяви не додано обґрунтованого розрахунку суми боргу, в розмірі 33769 грн, яку просить стягнути на свою користь з відповідача ОСОБА_2 .

Водночас суд зауважує, що надання детального обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються є обов`язком позивача, оскільки суд має з`ясувати обставини, пов`язані з правильністю проведення позивачем розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується.

Враховуючи вищевикладене, позивачу ОСОБА_1 необхідно надати до позовної заяви обґрунтований розрахунок сум, що стягуються.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Процесуальне законодавство встановлює вимоги до змісту позовної заяви. Від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи. Законодавство не вимагає матеріально-правового обґрунтування вимог, однак обґрунтування позову не правовими фактами може негативно вплинути на наслідки вирішення вимоги по суті.

Зміст позовних вимог - це вимоги позивача (предмет і підстава позову). Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача. Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмета заявленого позову як наслідок наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

Іншими словами зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову.

У змісті позовної заяви позивач ОСОБА_1 обґрунтовує вимоги зазначенням обставин того, що ним було передано за усною угодою позики відповідачу ОСОБА_2 16000 грн, що підтверджується розписками. Зі змісту розписки від 01 березня 2017 року та розписки від 27 березня 2017 року, які додані позивачем ОСОБА_1 до матеріалів позовної заяви вбачається, що грошові кошти надавались позивачу ОСОБА_2 під обіцянку продажу земельної ділянку, яку останній планував отримати від Казанківської селищної ради, а не у борг. Зі змісту розписки №4 б/д та підпису взагалі не зрозуміло з якою метою позивачем ОСОБА_1 було надано відповідачу ОСОБА_2 грошові кошти в розмірі 5000 грн.

В прохальній частині позовної заяви позивач ОСОБА_1 просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 на свою користь борг за договором позики з урахуванням індексу інфляції та 3% річних, в сумі 33769 грн, що не узгоджується з викладеними обставинами позовної заяви (підстава позову).

Крім того, у змісті позовної заяви відсутня правова підстава позову, а саме посилання на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовні вимоги щодо стягнення боргу за договором позики.

Враховуючи вищевикладене, позивачу ОСОБА_1 необхідно зазначити зміст позовних вимог, тобто спосіб захисту прав передбачений законом, а саме максимально чітко і зрозуміло сформувати спосіб захисту порушеного права у прохальній частині позовної заяви та зазначити правові підстави позову, а саме посилання на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовні вимоги щодо стягнення боргу за договором позики.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» від 27 квітня 2021 року №1416-IX внесені зміни в окремі положення статей ЦПК України, які регламентують дії суду та учасників судового провадження під час здійснення цивільного судочинства із використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Частиною 1 ст.177 ЦПК України визначено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Проте всупереч зазначеної норми, позивачем ОСОБА_1 до позовної заяви, поданої в електронній формі через систему «Електронний суд», не додано доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи (відповідачу) копій поданих до суду документів (копій позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї).

Також, суддя звертає увагу на те, що положеннями ч.ч.6, 7 ст.43 ЦПК України визначено, що процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

За вимогами п.29 Розділу ІІІ «Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів. В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.

Дослідивши дані підсистеми «Електронний суд», судом встановлено відсутність у відповідача ОСОБА_2 електронного кабінету, що виключає можливість здійснення обміну інформацією із ним в електронному вигляді, зокрема надсилання йому примірника позовної заяви з додатками. Вказане підтверджується відповіддю №8609012 про відсутність зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

За таких обставин згідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя

П о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, - залишити без руху.

Надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення зазначених в цій ухвалі недоліків, а саме: надати до позовної заяви обґрунтований розрахунок сум, що стягуються; подати позовну заяву у новій редакції, яка повинна відповідати вимогам ЦПК України, в якій зазначити зміст позовних вимог, тобто спосіб захисту прав передбачений законом; надати докази надсилання у паперовій формі листом з описом вкладення відповідачу копій поданих до суду документів (копій позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї).

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя І.П. Сябренко