Справа № 646/8371/17
№ провадження 2-п/646/23/2025
У Х В А Л А

08 квітня 2025 року м.Харків

Червонозаводський районний суд м.Харкова у складі: головуючого - судді Демченко І.М., за участю секретаря Разєнкової Т.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Харкові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення

за участю позивача ОСОБА_2 , представника позивача - адвоката Зайцевої О.О., представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Туруті З.О.

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , в інтересах якої на підставі договору про надання правничої допомоги № 2812/24 від 28.12.2024 діє адвокат Турутя З.О., звернулася до суду з заявою про скасування заочного рішення Червонозаводського районного суду м.Харкова від 10.12.2024, ухваленого у цивільній справі № 646/8371/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним.

Заява про перегляд заочного рішення обґрунтована тим, що 20.02.2020 ОСОБА_1 у зв`язку з реєстрацією шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_1 » та вона не була повідомлена про розгляд справи, у зв`язку з чим не мала можливості подати відзив на позовну заяву і докази, на які вона посилається. Зазначає, що повноваження адвоката Калюжної К.М. на представництво її інтересів не підтверджені належними документами.

Крім того, вказує, що в матеріалах справи містяться довідки про доставку SMS, із змісту яких вбачається, що ОСОБА_1 та адвокату Калюжній К.М. направлялись повідомлення про розгляд справи № 646/8371/17. Однак, в матеріалах справи відсутні заяви як ОСОБА_1 , так і адвоката Калюжної К.М., яка не є її представником в розумінні ЦПК України, на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення. Більш того, з довідок про доставку SMS на ім`я ОСОБА_1 міститься невідомий телефонний номер НОМЕР_1 , який нею взагалі не використовується і не використовувався. З приводу отримання 28.01.2021 копії ухвали про призначення судової психіатричної експертизи зазначає, що рекомендоване повідомлення про вручення містить підпис у вигляді сукупності букв «Бідел», проте, ОСОБА_1 невідомо хто отримував документи від суду та ставив підпис в рекомендованих повідомлення про вручення. Якщо дослідити зміст апеляційної скарги на ухвалу про відкриття провадження у справі № 646/8371/17 та договору про надання правової допомоги від 15.01.2018, то можна виявити, що підпис ОСОБА_1 має інший вигляд. З огляду на зазначене вище, ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена про розгляд справи № 646/8371/17

Покладений в основу судового рішення висновок комісійної судово-медичної експертизи № 08-218/2023пп, складений КЗОЗ «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи», згідно із висновком фахівця у галузі судово-психіатричної експертизи - ОСОБА_7 складений з істотними порушеннями нормативних та методичних вимог, а його підсумкові висновки (у психіатричній частині) не є науково обґрунтованими, оскільки експерти самостійно змінили процесуальний формат призначеної судом експертизи і замість комплексної експертизи провели однорідну судово-медичну експертизу. При цьому судово-медичні експерти, лікар-невропатолог та лікар-нейрохірург порушили межі своєї компетенції і втрутилися у сферу психіатричної діагностики, не маючи відповідної підготовки. Експертне дослідження відзначається очевидною неповнотою та вибірковістю: не були перевірені дані щодо психіатричного та наркологічного обліку підекспертної, не досліджувалися оригінали медичних карт стаціонарного хворого з Клінічної лікарні «Феофанія», немає пояснень відповідача та інших важливих свідків (у тому числі медичних працівників), не аналізувався зміст та оформлення оспорюваного заповіту. Експертне рішення про нездатність ОСОБА_8 усвідомлювати зміст і наслідки своїх дій та керувати ними на період вчинення спірного правочину не випливає зі змісту протокольної частини висновку, базується на вибірковому аналізі матеріалів і не враховує об`єктивних даних, які свідчили на користь її адекватності та збереженого психічного стану на період, що цікавить суд.

Вказані недоліки, допущені при проведенні експертизи, на думку представника відповідача, мають істотний характер і, з медичної точки зору, позбавляють експертний висновок доказової цінності. У висновку від 12.08.2024 № 08-218/2023пп експерти не довели, що ОСОБА_8 станом на 01.04.2016 страждала на тяжкий психічний розлад і була нездатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Отже, доказ, що додається до даної заяви, а саме висновок фахівця № 1 від 18.01.2025, має істотне значення для вирішення справи № 646/8371/17, оскільки повністю нівелює висновок комісійної судово-медичної експертизи № 08-218/2023пп, який суд поклав в основу заочного рішення.

Оскільки ОСОБА_8 у заповіті, окрім ОСОБА_1 вказала й інших своїх дітей - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вважає, що участь органу опіки та піклування при розгляді справи є обов`язковою.

З огляду на зазначене, заочне рішення підлягає перегляду та скасуванню, а справа № 646/8371/17 призначенню до нового розгляду за правилами загального позовного провадження.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 - адвокат Турутя З.О. заяву про перегляд заочного рішення підтримав та наполягав на скасуванні заочного рішення.

Позивач ОСОБА_2 проти задоволення заяви заперечував.

Представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Зайцева О.О. заперечувала проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення, посилаючись на безпідставність викладених у ній доводів, з огляду на таке. Факт зміни прізвища відповідача не може бути визнаний судом як обставина, що свідчить про поважність причини неявки в судове засідання та/ або неповідомлення їх суду, оскільки згідно Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 за № 270, поштова кореспонденція надсилається за адресою особи, прізвище, ім`я та по-батькові адресата підлягає встановленню, безпосередньо, при врученні. Отже, за наведених умов, зазначення відправником на поштовому відправленні прізвища відповідача, актуального на початок розгляду справи та достеменно йому відомого, жодним чином не стає на заваді отримання останнім кореспонденції.

Щодо відсутності в матеріалах справи № 646/8371/17 ордеру, доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання БПД, зауважує, що відповідно до вимог ЦПК України в редакції, яка діяла на час відкриття провадження по справі № 646/8371/17, а саме, за станом на 14 грудня 2017 року, «Повноваження адвоката як представника можуть також посвідчуватись ордером, дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, або договором.» (ч. 4 ст. 42 ЦПК України, редакція за станом на 14.12.2017) . Наведена заявником частина четверта ст. 62 ЦПК щодо підтвердження повноважень адвоката, як представника в судовому процесі, довіреністю, ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу", викладена в редакції Закону № 3022-IX від 10.04.2023, а отже її недотримання за станом на початок розгляду справи № 646/8371/17 не може бути визнано за доказ відсутності належного підтвердження повноважень адвоката, Калюжної К.М. У матеріалах справи, в заяві про перегляд заочного рішення, а також в Єдиному реєстрі адвокатів України, інформація про недійсність або скасування, припинення (зупинення) права на заняття адвокатською діяльністю адвоката, Калюжної К.М., відсутні, а отже, відсутні і підстави ставити під сумнів статус представника учасника справи як адвоката.

Твердження про те, що від імені ОСОБА_1 , «невідомо хто отримував документи від суду та ставив підпис в рекомендованих повідомленнях про вручення» є безпідставними, оскільки на більшості зворотних повідомлень міститься позначка «не вручено», підстава «відсутність адресата за місцем проживання».

Номер телефону, за яким були направлені смс-повідомлення щодо викликів для участі в судових засіданнях, для дублювання повідомлень у паперовому вигляді, направлених через відділення АТ «УКРПОШТА», є зазначеним в позовній заяві та не спростованим відповідачкою, яка, натомість, в апеляційній скарзі на ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 01.12.2017 року про відкриття провадження по цивільній справі № 646/8371/17, окремо повідомила суд про невірно зазначене прізвище « ОСОБА_1 » замість вірного « ОСОБА_1 », а також зауважила про невірне, внаслідок хибного перекладу з російської, написання назви вулиці, за якою зареєстровано місце її проживання (замість невірного « Степна », вірне - « Степова ), тобто мала змогу, на виконання ст. 43 ЦПК України, повідомити вірний номер зв`язку, але не скористалася цією можливістю. Невідповідність підпису не підтверджена належними доказами.

До апеляційної скарги додано копії документів особистого характеру - копія паспорту громадянина України, виданого на ім`я ОСОБА_1 , копія свідоцтва про народження, копія нотаріально посвідченої заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини після матері, ОСОБА_8 - виключно особистий документ, копія якого заборонено для видання нотаріусом іншим особам, в тому числі, адвокату за договором про надання правової допомоги, тощо. За умови відсутності доказів дій, вжитих ОСОБА_1 з метою спростування належності підписів на апеляційній скарзі, договорі про надання правової допомоги тощо, а також відсутність доказів ініціативи ОСОБА_1 щодо спростування «незаконного» представництва власних інтересів, здійсненого адвокатом, Калюжною К.М., підстави для сумнівів в достовірності підписів та законності представництва інтересів ОСОБА_1 , відсутні.

Міркування ФОП ОСОБА_7 , виконані у вигляді Висновку фахівця № 1 від 18.01.2025 року, щодо Висновку експерта (експертизи за матеріалами справи) від 12.08.2024 року № 08-218/2023пп відносно ОСОБА_8 , 1971 року народження, є недопустимим доказом в розумінні ст. 78 ЦПК України.

Порядок проведення рецензування висновків судових експертів, затверджений наказом Міністерства Юстиції України від 03.02.2020 № 335/5, чітко визначає процедуру проведення та оформлення результатів рецензування висновків судових експертів науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України. Приватне рецензування висновків експертів НДУСЕ судовими експертами законодавством України не передбачено.

Твердження заявника про обов`язкову участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою, є надуманим, з огляду на приписи частини 4 статті 19 Сімейного кодексу України, якими чітко визначений перелік справ, у яких участь органу опіки та піклування є обов`язковою.

Суд, заслухавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За положеннями частини шостої статті 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На підставі відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № НОМЕР_2 від 08.04.2025 встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з 01.10.1996 по теперішній час значиться зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.7,162 т.2).

З матеріалів справи встановлено, що відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце слухання справи на кожне судове засідання повідомлена належним чином шляхом направлення процесуальних документів рекомендованим повідомленням, які повернуті на зворотну адресу суду без вручення адресату. Причина повернення працівниками пошти вказана, як «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 23, 43, 79, 88 т.2).

Згідно ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судову адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої палати Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі № 800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 року у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 року у справі № 24/260-23/52-б ).

Оскільки, як зазначено вище, на адресу суду повернулися поштові відправлення без вручення, з урахуванням позиції Великої палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17, суд прийшов до висновку, що відповідач була належним чином повідомленою про дату, час та місце судового розгляду, оскільки направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним.

Заяв та клопотань з боку відповідача на адресу суду не надходило, як і не надходило відзиву на позовну заяву.

Суд не приймає до уваги доводи в частині неналежного підтвердження повноважень представника - адвоката Калюжної К.М., з огляду на те, що в матеріалах справи наявний оригінал договору про надання правової допомоги з підписами сторін, копія свідоцтва про право на зайняття адвокатської діяльності. Відомості про розірвання договору до суду не надходили. Суд зазначає, що адвокат несе кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення суду про повноваження представляти іншу особу в суді, однак будь-яких доказів на наявність таких обставин суду надано не було.

Також суд зазначає, що посилання на представника відповідача Калюжну К.М. вжиті судом в контексті обізнаності про перебування у провадженні суду цієї справи станом на 2018 рік. При вирішенні питання щодо наявності підстав для ухвалення заочного рішення до уваги прийнято саме порядок безпосереднього повідомлення ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи.

Заочним рішенням Червонозаводського районного суду м.Харкова від 10.12.2024 у цивільній справі № 646/8371/17 позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено та заповіт від імені ОСОБА_8 , посвідчений 01 квітня 2016 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кривошеїною І.М. та зареєстрований в реєстрі за № 695, яким все належне їй майно, де б таке не знаходилось, та з чого б воно не складалося, на взагалі все, що буде їй належати на день смерті, та на що за законом вона матиме право, вона заповідала своїм дітям таким чином: 1/2 частку - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 1/4 частку - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 1/4 частку - ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - визнано недійсним (а.с.95-98 т.2).

Копію заочного рішення суду за вих № Р-22-23.12.2024/8044 направлено відповідачці за адресою її місця реєстрації (а.с.102, 104 т.2).

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Таким чином, підставами для перегляду заочного рішення є одночасно наявність доказів, що мають істотне значення для справи та відсутність відповідача в судовому засіданні з поважних причин.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Судовим розглядом заяви про перегляд заочного рішення встановлено, що кореспонденцію із суду відповідач дійсно не отримувала, однак вона була обізнана про те, що у провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 .

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають істотне значення для справи, що не досліджувались судом при розгляді справи у зв`язку із неявкою відповідача та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Посилання на висновок фахівця від 18.01.2025 про необґрунтованість висновку комісійної судово-медичної експертизи № 08-218/2023пп, складеного КЗОЗ «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи», є безпідставним з огляду на спеціалізацію ОСОБА_7 виключно в галузі судової психіатрії та відсутністю підтвердженого рівня знань в інших галузях медицини, достатніх та акредитованих для здійснення рецензій висновків інших фахівців.

Доводи представника відповідача на необхідність залучення до участі у справі органу опіки та піклування є необґрунтованими з огляду на положення частини четвертої статті 19 Сімейного кодексу України, відповідно до яких участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою, є обов`язковою лише при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним.

Враховуючи, що представником відповідача жодних належних доказів, що б підтверджували необґрунтованість вимог позивача не надано. Заява про перегляд заочного рішення є лише непогодженням з обґрунтуванням та винесеним рішенням по суті.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Аналізуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що справу було розглянуто у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Варто зазначити, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу resjudicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

За положеннями ч.3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, та у такому випадку згідно ч. 4 цієї статті у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.127, 128, 284, 287, 288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Червонозаводського районного суду м.Харкова від 10.12.2024 - залишити без задоволення.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що вона має право на оскарження цього заочного рішення в загальному порядку.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя І.М.Демченко