КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Справа 133/877/25

04.04.2025 м. Козятин

Козятинський міськрайонний суд Вінницької області у складі судді Гуменюка О.О., розглянувши заяву представника позивача адвоката Непонюща Олександри В`ячеславівни, про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої в АДРЕСА_1 , до Департаменту поліції особливого призначення «Обєднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють», ЄДРПОУ -45013109, м. Київ, вул. Максименка Федора, 21, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , жительки АДРЕСА_2 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , жителя АДРЕСА_2 , про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу як дружини та чоловіка, -

В С Т А Н О В И В:

17.03.2025 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка діє через свого представника адвоката Непомнюща Олександра В`ячеславівна, до Департаменту поліції особливого призначення «Обєднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють», ЄДРПОУ -45013109, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу як дружини та чоловіка.

Разом з позовною заявою представник позивача подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони Департаменту поліції особливого призначення «Обєднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» здійснювати виплату частки одноразової грошової допомоги у розмірі , передбаченому пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сімям під час дії воєнного стану» від 28.02.2022 №168, який становить 3 750 000 гривень, що може бути призначена ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої в АДРЕСА_1 ) до завершення розгляду справи судом.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову представник позивач зазначає, що 03.09.2020 між позивачем та ОСОБА_4 зареєстровано шлюб. ІНФОРМАЦІЯ_4 в позивача та ОСОБА_4 народився син ОСОБА_5 . Рішенням Козятинського міськрайонного суду Вінницької області 23.09.2022 шлюб між ними розірвано.

Представник позивача зазначає, що незважаючи на розірвання шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_4 продовжили проживати разом у фактичних шлюбних відносинах.

В заяві про забезпечення позову представник позивача вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 загинув під час участі у заходах необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.

Метою встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу як дружини та чоловіка представник позивача вказує необхідність реалізації ОСОБА_1 права на отримання одноразової грошової допомоги, яка передбачена постановою Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сімям під час дії воєнного стану» від 28.02.2022 №168.

Необхідність вжиття судом заходів для забезпечення позову у цій справі представник позивача обґрунтовує тим, що вказаною вище Постановою Кабінету Міністрів України передбачено виплату одноразової грошової допомоги особам, які мають право на її отримання, у розмірі 15 млн. гривень. Крім того, представник позивача вказує, що на даний час вказану одноразову грошову допомогу отримують три особи, а саме : син, мати та батько загиблого. Однак, у разі задоволення вказаного позову, на переконання представника позивача, відбудеться перерозподіл часток одноразової грошової допомоги, які становитимуть від 15 000 000 гривень, що становить 3 750 000 гривень кожному.

Представник позивача наголошує, що забезпечення позову у цій справі дозволить зарезервувати та зберегти відповідну суму коштів, яка може бути виплачена позивачу у разі задоволення позову. Вказує, що невжиття відповідного заходу забезпечення позову, у разі тривалого розгляду справи може призвести до неможливості виконання судового рішення, а проведення виплати призначеної одноразової грошової допомоги іншим особам у повному обсязі, позивач буде позбавлена можливості виконати рішення суду. На переконання представника позивача, заборона виплати частки одноразової грошової допомоги не порушить прав відповідачів.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи у встановлений законом строк.

Суд, дослідивши зміст та вимоги заяви про забезпечення позову, додані до неї документи, матеріали цивільної справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 ЦПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Види забезпечення позову передбачені положеннями ч. 1 ст. 150 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно ч. ч. 5-7 ст. 153 ЦПК України, залежно від обставин справи, суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити, зокрема предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову, захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності. У заяві можуть бути зазначені кілька заходів забезпечення позову, що мають бути вжиті судом, із обґрунтуванням доцільності вжиття кожного з цих заходів (пункти 3, 4 частини першої, частина п`ята статті 151 ЦПК України).

Таким чином, заявник повинен вказати вид забезпечення позову, визначений статтею 150 ЦПК України, та обґрунтувати необхідність вжиття саме такого заходу забезпечення позову. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу. Суди повинні враховувати інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Вказані висновки викладенні постанові Верховного Суду від 24.07.2024 у справі №567/459/23.

Крім того Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначила, що «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», у разі загибелі поліцейських під час дії воєнного стану, які брали участь у бойових діях або забезпечували здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, особам, які мають право на виплату одноразової грошової допомоги, виплачується одноразова грошова допомога в розмірі 15 млн. гривень.

У разі відсутності особистого розпорядження або за наявності неохопленої особистим розпорядженням частки розміру одноразової грошової допомоги право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги (її частки) мають особи, визначені у частині четвертій статті 118-1 Кодексу цивільного захисту України, частині четвертій статті 98 Закону України Про Національну поліцію та пункті 4 статті 16-1 Закону України Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей, у рівних частках.

Якщо після призначення одноразової грошової допомоги за її одержанням звертаються інші особи, питання щодо розподілу суми такої допомоги вирішується за взаємною згодою або в судовому порядку між такими особами.

Одноразова грошова допомога виплачується особі шляхом перерахування коштів уповноваженим органом на рахунок в установі банку державного сектору, зазначеного одержувачем у заяві.

Відповідно до Порядку призначення та виплати одноразової грошової допомоги в разі загибелі поліцейських під час дії воєнного стану, що затверджений наказом Міністерства Внутрішніх справ України 21.06.2022 №376, заначено, що особи, які відповідно до статті 98 Закону України «Про Національну поліцію» мають право на отримання одноразової грошової допомоги (далі - отримувачі), звертаються відповідно до відповідного органу із заявою про призначення та виплату одноразової грошової допомоги в разі загибелі поліцейського. Формування документів для призначення та виплати одноразової грошової допомоги (далі по тексту ОГД) отримувачам в органах (підрозділах) поліції, закладах освіти здійснюється підрозділами бухгалтерської служби у взаємодії з підрозділами кадрового забезпечення (службами персоналу), державного нагляду за охороною праці, правового забезпечення. Рішення про призначення ОГД приймається у формі висновку. У разі затвердження висновку про призначення ОГД видається наказ про виплату ОГД. У разі прийняття рішення про відмову в призначенні ОГД осіб, які подали заяви на отримання ОГД, письмово інформують про прийняте рішення з обґрунтуванням підстав такої відмови. Розрахунок потреби в коштах для виплати ОГД в разі загибелі поліцейського подається органами (підрозділами) поліції до підрозділу бухгалтерської служби центрального органу управління поліції. Виділення коштів органам (підрозділам) поліції для виплати ОГД здійснюється бухгалтерською службою центрального органу управління поліції шляхом розподілу асигнувань у межах коштів, передбачених державним бюджетом для Національної поліції України на зазначені цілі. Нарахування та виплата ОГД отримувачам загиблого (померлого) поліцейського здійснюються відповідним органом (підрозділом) поліції, закладом освіти за рахунок коштів, що передбачаються для них у Державному бюджеті України на відповідний рік. Виплата проводиться бухгалтерською службою протягом 5 робочих днів з дати отримання органом (підрозділом) поліції, закладом освіти за останнім місцем проходження служби загиблого (померлого) поліцейського, за винятком загиблих (померлих) поліцейських, відряджених до органів державної влади, шляхом перерахування суми виплати на рахунок, відкритий отримувачем у банку. Реквізити для проведення операції переказу коштів на поточний рахунок зазначаються в заяві.

З аналізу вказаних нормативно правових актів, суд робить висновок про те, що кошти у виді ОГД, які передбачаються для виплати конкретних особам, які мають право на їх отримання, перераховують спеціально передбаченими суб`єктами, якими є відповідна бухгалтерська служба відповідного державного органу, з своїх рахунків на рахунки отримувачів, які зазначаються в їх заявах. Суд також приходить до висновку, що кошти у виді ОГД для конкретного отримувача не перебувають у готівковому вигляді в певного суб`єкта, та не акумулюються для конкретного отримувача на якомусь окремому рахунку, яки й би передбачав виплату тільки для вказаного отримувача. Вказані кошти виділяються органам (підрозділам) поліції для виплати ОГД бухгалтерською службою центрального органу управління поліції шляхом розподілу асигнувань у межах коштів, передбачених державним бюджетом для Національної поліції України на зазначені цілі та виплачуються отримувачам поетапно.

Забезпечення позову у виді, як просить застосувати представник позивача, а саме у виді заборони здійснювати виплату частки ОГД, яка становить 3 750 000 гривень, що може бути призначена позивачу, на думку суду не можливо виконати оскільки кошти у виді ОГД, які можливо передбачені для виплати отримувачам у звязку з загибелю ОСОБА_4 не акумулюються на окремому рахунку саме для виплати вказаним отримувачам.

Разом з тим, до матеріалів заяви про забезпечення позову представником позивача не надано жодного доказу, про те, що ОСОБА_4 є відповідним суб`єктом, у звязку із загибелю якого передбачено виплату ОГД.

Крім того, до заяви про забезпечення позову не надано доказів того, що у зв`яжу із загибеллю ОСОБА_4 виплата ОГД вже комусь призначена з його родичів та здійснюється відповідно до вказаних вище нормативно правових актів. Не надано також доказів про те, яку суму вже виплачено та яку залишилось виплатити, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості дати належну оцінку наявності чи відсутності підстав для забезпечення позову у цій справі.

Представник позивача вказує, що не забезпечення позову у цій справі може призвести до неможливості виконання судового рішення у цій справі.

З приводу цього суд зазначає, що рішення у вказаній справі, у разі задоволення позову, не є підставою для виплати позивачу ОГД, оскільки наведенні вище нормативно правові акти передбачають чіткий порядок звернення до уповноважених органів з відповідною заявою з підтверджуючими документами, розгляд вказаних документів та прийняття за результатами розгляду відповідного рішення, яке може бути або про призначення ОГД або про відмову в призначенні ОГД.

Крім того постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» передбачено, що якщо після призначення одноразової грошової допомоги за її одержанням звертаються інші особи, питання щодо розподілу суми такої допомоги вирішується за взаємною згодою або в судовому порядку між такими особами.

Таким чином вказана постанова передбачає механізм врегулювання спору у випадку, про який зазначає представник позивача мотивуючи заяву про забезпечення позову, а саме питання про розподіл суми ОГД може бути вирішено або за взаємною згодою отримувачів або в судовому порядку між такими особами.

Разом з тим, при вирішенні питання про співмірність заходу забезпечення позову, про який просить представник позивача, із заявленими позивачем вимогами, суд враховує, що предметом спору у цій справі є проживання позивача з ОСОБА_4 однією сімєю без реєстрації шлюбу. Про обставини порушення відповідачами у цій справі майнових прав та інтересів позивача у позовній заяві та в заяві про забезпечення позову не вказується. Тому вжиття судом у цій справі заходів забезпечення позову, про які просить представник позивача, на думку суду істотно порушить майнові права та інтереси відповідачів.

Враховуючи зазначені вище обставини, суд приходить до висновку, що на даний час в справі відсутні обґрунтовані підстави для вжиття заходів забезпечення позову, які могли б бути необхідним та виправданими завданнями цивільного судочинства та забезпечували б ефективний захист прав та інтересів позивача та істотно не порушували б прав відповідачів у цій справі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 150-153, 157, 260-261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача - адвоката Непонюща Олександри В`ячеславівни, про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої в АДРЕСА_1 , до Департаменту поліції особливого призначення «Обєднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють», ЄДРПОУ -45013109, м. Київ, вул. Максименка Федора, 21, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , жительки АДРЕСА_2 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , жителя АДРЕСА_2 , про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу як дружини та чоловіка, - відмовити.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Олександр ГУМЕНЮК

04.04.2025