_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/3805/25
Провадження № 2/947/1574/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.04.2025 року

Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Гниличенко М.В.

при секретарі Тіщенко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Одеси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд

ВСТАНОВИВ:

23.01.2025 року позивач ОСОБА_1 , через адвоката Селезньову Т.В., звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , додатковий строк шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , посилаючись на те, що після смерті чоловіка відкрилась спадщина на частку квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлому на підставі свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_2 від 29.12.2004 року.

Із позову вбачається, що позивач звернулась до державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса із заявою про прийняття спадщини, однак державним нотаріусом було відмовлено у вчинені нотаріальних дій у зв`язку із пропуском зазначеного строку та було рекомендовано звернутися до суду з заявою про встановлення додаткового строку для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка.Тому, на підставі викладеного, позивач звернулась до суду з вказаним позовом та просить визначити додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.01.2025 року, вищезазначену справу було розподілено судді Гниличенко М.В.

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 06.02.2025 року провадження по справі відкрито у порядку загального позовного провадження. Вищевказана ухвала була направлена сторонам по справі та відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства відповідачу був наданий строк для подання відзиву на позовну заяву, заперечень, подання зустрічного позову або клопотання про слухання справи за відсутності учасника процесу. Правом на подання відзиву сторона відповідача не скористалась.

Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Селезньова Т.В. до судового засідання не з`явились, належним чином повідомлялись, через канцелярію суду надали письмову заяву, якою позовні вимоги підтримали та просили розглянути справу за їх відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 до судового засідання не з`явився, належним чином повідомлявся, через канцелярію суду надав заяву, якою позовні вимоги ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини визнав у повному обсязі.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, дослідивши матеріали даної справи, приходить до наступного.

Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно вимог ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених Кодексом.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є дружиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, серії НОМЕР_3 від 12.08.1983 року, актовий запис № 2333./а.с.11/.

Від шлюбу у сторін народився син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що вбачається із копії свідоцтва про народження, серії НОМЕР_4 від 24.05.1984 року народження./а.с.12/

29 грудня 2004 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було видано Свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_2 , згідно з яким квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 належить їм на праві приватної спільної часткової власності в рівних частках./а.с.13-15/

02.02.2005 року право власності на вказану квартиру було зареєстровано за ОСОБА_1 та її чоловіком ОСОБА_3 в КП «ОМБТІ та РОН» ( номер запису 923, в книзі: 531 пр.-175).

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 від 03.01.2022 року./а.с.21/

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина за законом, оскільки заповіту він за життя не залишив.

Позивач ОСОБА_1 проживає та зареєстрована у кв. АДРЕСА_1 з 21.04.2000 року, є власником 1/2 частини квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , а інша 1/2 частина вказаної квартири належить її чоловіку ОСОБА_3 . Тобто, фактично позивач прийняла спадщину після смерті її чоловіка ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно з підп. 3.14 п. 3 гл. 10 розд. ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України спадкоємець, який прийняв частину спадщини, вважається таким, що прийняв усю спадщину.

В судовому засіданні було встановлено, що в Київський державній нотаріальній конторі м.Одеси після смерті ОСОБА_3 за заявою його дружини, позивачки по справі, про прийняття спадщини, було заведено спадкова справа № 1016/2024. Інші заяви спадкоємців відсутні, що вбачається із копії спадкової справи 1016/2024, витребуваної судом.

Як випливає з матеріалів справи, спадкодавець отримав громадянство російської федерації і помер у м.Ярославль 01.01.2022 року. Спадщина складалася з грошових вкладів та права власності на частку квартири, розташовану на території України./а.с.23-26/

Відповідно до ст.71 Закону України «Про міжнародне приватне право» спадкування нерухомого майна регулюється правом держави, на території якої розміщено це майно, а майно, яке підлягає державній реєстрації в Україні, правом України.

Спадкування права на нерухоме майно, розташоване на території України регулюється правом України. У випадку, коли спадкодавець на час смерті проживав за межами України і до складу спадщини входять права на нерухоме майно, розташоване на території України, прийняття спадщини відбувається у спосіб звернення спадкоємця з відповідною заявою до компетентного органу, уповноваженого на вчинення нотаріальних дій, за місцем розташування нерухомого майна, тобто в Україні.

В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно постанови державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у м.Одесі від 17.12.2024 року, позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що заява спадкоємця ОСОБА_1 про прийняття спадщини, надійшла після спливу 6-ти місячного строку, встановленого ст.1270 ЦК України./а.с.35/

Згідно ч. 3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12.

Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Норми ст.1272 ЦК України щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.

Відповідно до ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Аналізуючи докази долучені до матеріалів справи, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин.

Як було зазначено позивачем, вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що виїхала за межі України в лютому 2021 року для здійснення догляду за хворим чоловіком ОСОБА_3 , 1961 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та здійснення догляду за хворим батьком ОСОБА_4 , 1933 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується відповідними документами. Із позову вбачається, що позивач в`їхала до України у вересні 2024 року, що підтверджується копією штампа закордонного паспорту про перетин кордону./а.с.20/

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.89 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити, та визначити її додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Суд зауважує, що на законодавчому рівні не визначено конкретних причин, які свідчать про поважність пропуску спадкоємцем строку для прийняття спадщини, тому вирішуючи даний спір, суд вважає викладені позивачем обставини свідчать про наявність об`єктивних та істотних труднощів, яких вона мала для реалізації свого права на отримання спадку після смерті чоловіка.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.

Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Таким чином, суд вважає, що оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, інших спадкоємців судом не встановлено, позивачем не було заявлено відмови від спадщини, поважність причин своєчасного звернення до нотаріуса підтверджено доказами, які є в матеріалах справи, оцінивши їх в силу положень ст.89 ЦПК України в їх сукупності, суд дійшов висновку, що строк подачі до нотаріальної заяви про прийняття спадщини пропущено з поважних причин, а тому суд визнає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

З урахуванням вищевикладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 81, 89, 141, 211, 247, 259, 263-265, 354 ЦПК України, ст.ст.1216,1220,1222-1223,1268,1269,1270,1272 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , у термін шість місяців після набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення /виклику/ учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено та підписано 04.04.2025 року.

Суддя М. В. Гниличенко