Справа № 367/4847/17
Провадження №2/367/125/2025
РІШЕННЯ

Іменем України

04 квітня 2025 року Ірпінський міський суд Київської області в складі

судді Карабаза Н.Ф.,

за участю секретаря Андрійченко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом керівника Коростенської місцевої прокуратури Житомирської області, в інтересах держави в особі Коростенської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення збитків за час фактичного користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів,

в с т а н о в и в:

Керівник Коростенської місцевої прокуратури Житомирської області, в інтересах держави в особі Коростенської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення збитків за час фактичного користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів, зазначивши, що Коростенською місцевою прокуратурою за результатами вивчення стану додержання вимог чинного законодавства під час користування земельними ділянками комунальної власності установлено, що ОСОБА_1 , маючи у власності нерухоме майно, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , в порушення положень ст. 206 Земельного кодексу України, використовує без правовстановлюючих документів земельну ділянку площею 0,0471 га, цим самим завдає власнику землі - Коростенській міській раді Житомирської області збитків виражених у недоотриманні міським бюджетом за період з 16.07.2015 по 27.03.2017 коштів в сумі 45978, 84 грн. 31.07.2013 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено договір купівлі-продажу об`єкта нежитлової будівлі магазину-бару «Іскорость», розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно договору вказана нежитлова будівля - магазин-бар «Іскорость» розташована на земельній ділянці площею 0,0471 га, кадастровий номер :02:002:0004, що призначена для комерційного використання - (розміщення та обслуговування магазину-бару «Іскорость»), та у приватній власності продавця на момент посвідчення даного договору не перебуває. 27.05.2015 ФОП ОСОБА_1 звернувся до Коростенської міської ради із заявою про надання дозволу на передачу в короткострокову оренду строком на 5 років земельної ділянки площею 0,0471 га, цільове призначення - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:002:0004. Рішенням позачергової сорок четвертої сесії VI скликання Коростенської міської ради від 16.07.2015 № 1946, ОСОБА_1 передано в короткострокову оренду строком на п`ять років земельну ділянку 0,0471га, цільове призначення - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:002:0004. На виконання вищезазначеного рішення договір короткострокової оренди вказаної земельної ділянки не укладено, використання земельної ділянки здійснюється без правовстановлюючих документів. Рішенням одинадцятої сесії VII скликання від 22.12.2016 № 526 затверджено «Порядок визначення та відшкодування Коростенській міській раді збитків, заподіяних внаслідок використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, самовільного зайняття земельних ділянок та використання земельних ділянок з порушенням законодавства про плату за землю». Рішенням одинадцятої сесії VII скликання від 22.12.2016 №527 створено Комісію по визначенню та відшкодуванню Коростенській міській раді збитків, заподіяних внаслідок використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, самовільного зайняття земельних ділянок та використання земельних ділянок з порушенням законодавства про плату за землю. Коростенською міською радою 07.06.2016 направлено на адресу ОСОБА_1 попередження про необхідність укладення договору оренди земельної ділянки площею 0,0471 га, кадастровий номер :02:002:0004. Крім того, 04.08.2016 та 30.01.2017 Коростенською міською радою направлено ОСОБА_1 повідомлення про необхідність звернутися у 5-денний термін з дня повідомлення до відділу архітектури, містобудування та земельних ресурсів виконавчого комітету Коростенської міської ради для заключення договору про добровільне відшкодування збитків. Також, Коростенською міською радою 13.02.2017 та 23.03.2017 скеровано ОСОБА_1 повідомлення про виклик на Комісію по визначенню збитків, які нанесені Коростенській міській раді. Вище зазначені вимоги ОСОБА_1 не виконані. У подальшому, 27.03.2017 відбулося засідання Комісії по визначенню розрахунку суми збитків міського бюджету від недоотриманих коштів за фактичне землекористування ОСОБА_1 земельною ділянкою площею 0,0471 га цільове призначення для будівництва та обслуговування будівель торгівлі за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:002:0004. На засіданні комісії визначено збитки міського бюджету від недоотримання коштів за фактичне використання земельної ділянки на загальну суму 45 978, 84 грн. Рішенням тридцятої сесії Коростенської міської ради VII скликання від 05.04.2017 № 634, затверджено Акт Комісії по визначенню розрахунку суми збитків міського бюджету від недоотриманих коштів за фактичне землекористування, згідно якого сума збитків, нанесених Коростенській міській раді у зв`язку з використанням ОСОБА_1 земельної ділянки площею 0,0471 га, цільове призначення для будівництва та обслуговування будівель торгівлі за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:002:0004, з порушенням вимог земельного законодавства за період з 16.07.2015 по 27.03.2017 становить 45 978, 84 грн. Коростенською міською радою 12.04.2017 скеровано ОСОБА_1 повідомлення про те, що Комісією по визначенню збитків на засіданні, яке відбулося 27.03.2017, розглянуто матеріали про розрахунок збитків, які нанесені Коростенській міській раді у зв`язку із використанням земельної ділянки без правовстановлюючих документів, з порушенням законодавства про плату за землю. Дане повідомлення отримано відповідачем 15.04.2017. Відповідно до Порядку у випадку недосягнення сторонами згоди та/або неотримання результатів розгляду повідомлення про необхідність відшкодування збитків у добровільному порядку протягом 15 днів з моменту отримання боржником повідомлення проводиться перерахунок розміру збитків за максимальною відсотковою ставкою, яка затверджена рішенням сьомої сесії Коростенської міської ради VII скликання від 23.06.2016 № 248 «Про запровадження податку на манно на території міста Коростеня та встановлення ставок податку на 2017 рік».Враховуючи викладене просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Коростенської міської ради збитки у сумі 91951,47 грн., які нанесені Коростенській міській раді внаслідок недоодержання доходів за використання земельної ділянки площею 0,0471 га, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:002:0004 без правовстановлюючих документів та стягнути судовий збір в розмірі 1600грн.

Відповідач ОСОБА_1 через канцелярію суду подав заперечення проти позовної заяви. В запереченні зазначає, що в порушення вимог постанови КМУ від 19.04.1993 № 284 до складу Комісії по визначенню та відшкодуванню Коростенській міській раді збитків, заподіяних внаслідок використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, самовільного зайняття земельних ділянок та використання земельних ділянок з порушенням законодавства про плату за землю не включено його чи його уповноваженого представника та представника територіального органу Держекоінспекції. Таким чином, акт визначення розрахунку суми збитків міського бюджету від недоотримання коштів за фактичне землекористування від 27.03.2017, який став підставою пред`явлення Коростенською місцевою прокуратурою Житомирської області позову, складено неуповноваженим складом Комісії. Більш того, було порушено права ОСОБА_1 щодо захисту від безпідставних звинувачень, а також щодо надання пояснень та доказів по суті. Органом, який може скласти акт за фактом можливого порушення вимог земельного законодавства ОСОБА_1 є територіальний орган Держгеокадастру. Натомість, в матеріалах, які розглядалися Комісією відсутній акт перевірки уповноваженого органу, а саме територіального підрозділу Держгеокадастр, який може свідчити про наявність у його діях порушень вимог земельного законодавства, а саме: використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів. Коростенська міська рада та Комісія не наділені контрольними повноваженнями для здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства. Зі змісту акта визначення розрахунку суми збитків міського бюджету від недоотримання коштів за фактичне землекористування від 27.03.2017 Комісією зроблено висновок, що ним для будівництва та обслуговування будівель торгівлі використовується земельна ділянка по АДРЕСА_1 (кадастровий номер :02:002:0004) площею 0,0471 га. При цьому, згідно зазначеного акту Комісією висновок про площу земельної ділянки, яка начебто використовується ним зроблено на підставі дослідження таких документів: копія договору купівлі-продажу нерухомого майна; копія рішення про передачу земельної ділянки в оренду; копія заяви про передачу земельної ділянки в оренду; витяг про нормативно-грошову оцінку земельної ділянки; довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Однак, згідно договору купівлі-продажу від 31.07.2013 він придбав у ОСОБА_2 нежитлову будівлю (магазин-бар Іскорость), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до п.п. договору купівлі-продажу від 31.07.2013 зазначена нежитлова будівля має площу 220,3 кв.м., що складає 0,02203 га. Таким чином, фактично для розміщення та експлуатації нежитлової будівлі, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 фактично використовується земельна ділянка площею 0,02203 га, тобто більш на 50 % менше ніж зазначається Комісією. Вважає, що належним та допустимим доказом, який встановить точну площу земельної ділянки, яка фактично використовується ним може бути лише матеріали топографо-геодезичної зйомки та акт перевірки додержання вимог земельного законодавства, складений уповноваженим органом (територіальним підрозділом Держгеокадастру). Коростенською місцевою прокуратурою Житомирської області у позовній заяві не обґрунтовано факт бездіяльності з боку Коростенської міської ради Житомирської області, навпроти всі додані органом прокуратури документи (акт, листи т.д.) свідчать, що міською радою вживалися заходи направлені на урегулювання зазначеного питання. Коростенська місцева прокуратура Житомирської області у порушення вимог Цивільного процесуального кодексу України та Закону України Про прокуратуру, не маючи на те жодних правових підстав, маючи на меті лише створення видимості роботи на напрямку представництва інтересів держави в суді, пред`явила зазначений позов. Просить суд у задоволенні позову Коростенської місцевої прокуратури Житомирської області в інтересах Коростенської міської ради Житомирської області до нього про стягнення збитків за час користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів відмовити повністю.

Прокурор Бучанської окружної прокуратури в Київській області Годлевська-Коновалова А.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав зазначених в позовній заяві та просила задовольнити вимоги в повному обсязі.

Представник Коростенської міської ради Житомирської області в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи містяться заяви щодо розгляду справи у відсутності представника міської ради.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Гатинюк О.В. позов не визнав.

Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо, заслухавши пояснення учасників розгляду, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.

У відповідності до вимог ст. 12, 13 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до п. 3 ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно із ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Частиною 6 зазначеної статті визначено, що під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження, зокрема, звертатися до суду з позовом (заявою, поданням).

Прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно. «Не здійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається (правової позиції Верховного суду, виеловленої в ухвалі від 10.07.2018 у справі №812/1689/16).

Конституційний суд України в рішенні від 08.04.1999 р. (далі - рішення КСУ) визначив, що прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних чи інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. При цьому інтереси держави можуть збігатися повністю, частково, або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств. Пунктом 2 резолютивної частини рішення КСУ визначено, що під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах», треба розуміти орган державної влади або орган місцевого самоврядування, який законом наділений повноваженнями органу виконавчої влади.

Оскільки право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів, кожне порушення закону та несплата за використання об`єкту комунальної власності є порушенням державних інтересів.

Таким чином, з огляду на зазначену норму Закону України «Про прокуратуру», прокурор може заявити позов в інтересах держави, який виражається в інтересах частини українського народу - членів територіальної громади, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює саме орган місцевого самоврядування, який покликаний ці інтереси захищати.

Такий підхід узгоджується з Європейською хартією місцевого самоврядування 1985 року (ратифікована Законом України від 15 липня 1997 року № 452/97-ВР), яка передбачає, що органи місцевого самоврядування при вирішенні відповідної частини публічних (суспільних) справ (public affairs) діють під власну відповідальність в інтересах місцевого населення, й у правовій системі держав-учасниць, зокрема у сфері адміністративного контролю за органами самоврядування, має забезпечуватись співмірність (баланс) між заходами контролю та важливістю інтересів, які контролюючий орган має намір захищати (ст. 3, ст. 8).

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Міські ради, відповідно до закону, від імені та в інтересах територіальної громади міста повинні здійснювати контроль за надходженням коштів від використання землі у межах міста та не повинні ослаблювати економічних основ місцевого самоврядування.

За правилами ст. ст. 4, 5 Земельного Кодексу України завданням земельного законодавства, яке включає в себе цей Кодекс та інші нормативно-правові акти у галузі земельних відносин, є регулювання земельних відносин з метою забезпечення права на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави, раціонального використання та охорони земель.

Відповідно до положень ст. 80 Земельного кодексу України суб`єктами права на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування.

Коростенська міська рада, як орган місцевого самоврядування територіальної громади, виступає суб`єктом права власності на земельну ділянку (ст. 80, 83 Земельного кодексу України) та зобов`язана здійснювати захист комунальних майнових прав.

Пред`являючи позов в інтересах вказаного органу прокурором переслідується мета стягнення збитків завданих Коростенській міській раді внаслідок неодержання доходів за чає тимчасового невикористання земельної ділянки. Ненадходження коштів за використання земельної ділянки створює передумови до невиконання соціально-економічних заходів на території Коростенської міської ради (виплати зарплати працівникам бюджетної сфери, фінансування бюджетних профам, недовиконання бюджету ради в цілому, тощо), а тому вимагає заходів реагування.

Даний позов в інтересах держави в особі Коростенської міської ради пред`явлено прокурором, оскільки безоплатне незаконне користування землею порушує право власника земельної ділянки на здійснення вільного користування та розпорядження нею, завдає збитки бюджету, перешкоджає створенню умов для раціонального викориетання й охорони земель.

Повідомленням Коростенською місцевою прокуратурою від 10.07.2017 № 101/4320вх.17 повідомлено Коростенську міську раду про наявний факт використання земельної ділянки ОСОБА_1 без правовстановлюючих документів з метою вжиття заходів про стягнення недодержаних доходів за використання земельної ділянки.

Коростенською міською радою вжито низку заходів на захист прав та інтересів громади, однак особисто позову до суду не подано.

Велика Палата Верховного Суду України у рішенні від 15.10.2018 у справі №903/129/18 зазначає, що сам факт не звернення до суду уповноваженого органу державної влади, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити державні інтерееи, свідчить про те, шо указаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обгрунтовані підстави для захисту інтересів держави, що відповідає нормам національного законодаветва та практиці Європейеького суду з прав людини.

З огляду на викладене, прокурором доведено бездіяльність позивача, як підставу для звернення прокурора з цим позовом до суду.

Судом встановлено, що відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речивх прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 80602395 від 17.02.2017 року нерухоме майно: земельна ділянка кадастровий номер: :02:002:0004, площею 0,0471га, цільове призначення для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві комунальної власності Коростенській міській раді, , на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 22184311 від 18.06.2015 року.

Згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 7339302 від 31.07.2013 року ОСОБА_1 є власником нежитлової будівлі - магазин-бар «Іскорость», загальною площею 220,3кв.м., яка розташована по адресі: АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 набув право власності на це нерухоме майно на підставі договору купівлі-продажу нежитлової будівлі від 31.07.2013.

Згідно заяви ОСОБА_1 від 27.05.2015 року, зареєстрованої за № 1790/25-08 вбачається, що ОСОБА_1 просить міського голову ОСОБА_3 передати в короткострокову оренду строком на 5 років земельну ділянку площею 0,0471га, кадастровий номер: :02:002:0004 по АДРЕСА_1 , цільове призначення для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови.

З Витягу з рішення Коростенської міської ради позачергова сорок четверта сесія VI скликання від 16.07.2015 р. № 1946 «Про передачу земельних ділянок на умовах оренди» вирішено передати в короткострокову оренду строком на 5 (п`ять) років громадянину ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,0471 га цільового призначення - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі по АДРЕСА_1 (кадастровий номер :02:002:0004). Встановити розмір орендної плати за використання громадянином ОСОБА_1 вказаної земельної ділянки: 37 481,77 грн. (тридцять сім тисяч чотириста вісімдесят одна гривня 77 копійок) в рік; 3 123,48 грн. (три тисячі сто двадцять три гривні 48 копійок) в місяць. Вище вказаним громадянам, фізичним особам-підприємцям та юридичним особам в місячний термін укласти договори короткострокової оренди вказаних земельних ділянок, Коростенській ОДПІ ГУ ДФС у Житомирській області проконтролювати своєчасне надходження орендної плати за використання вказаних вище земельних ділянок на рахунок місцевого бюджету у відповідності до Земельного та Податкового кодексів України.

Згідно попередження виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області від 07.06.2016 року № 02-16-01/1055 вбачається, що ОСОБА_1 , за адресою АДРЕСА_2 повідомлено про прийняте рішення позачергової сорок четвертої сесія VI скликання Коростенської міської ради від 16.07.2015 року. Повідомлено про те, що адресату було передано в короткострокову оренду строком на 5 (п`ять) років земельну ділянку площею 0,0471 га цільового призначення - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі по АДРЕСА_1 (кадастровий номер :02:002:0004). Та запропоновано в найкоротший термін з`явитися в відділ архітектури, містобудування та земельних ресурсів виконавчого комітету Коростенської міської ради (каб. 33) для заключення договору оренди вищезгаданої земельної ділянки. Нагадано, що використання земельної ділянки без заключення документа, що посвідчує право на неї, вважається як самовільне захоплення земельної ділянки, що тягне за собою притягнення до відповідальності згідно діючого законодавства, зокрема нарахуванню збитків, відповідно до Положення прийнятого 39 сесією VI скликання Коростенської міської ради від 22.01.2015 року за № 1745. Дане попередження вручено особисто ОСОБА_4 11.08.2016 року, що вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

З повідомлення виконавчого комітету Коростенської міської ради Жомирської області від 04.08.2016 року № 02-16-01/1495, від 30.01.2017 року № 02-16-01/156 вбачається, що ОСОБА_1 , за адресою АДРЕСА_2 повідомлено про необхідність звернутися до відділу архітектури, містобудування та земельних ресурсів виконавчого комітету Коростенської міської ради для заключення договору про добровільне відшкодування збитків (каб. 33, АДРЕСА_3 ),спричинених внаслідок не оформлення прав на землю. Повідомлення від 04.08.2016 року вручено особисто ОСОБА_4 02.02.2017 року, що вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

Таким чином, з 16.07.2015 року земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , з кадастровим номером :02:002:0004 площею 0,0471га перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_1 , як власника нежитлового приміщення розміщеного на ній, без правовстановлюючих документів. ОСОБА_1 фактично з 16.07.2015 без правовстановлюючих документів використовує земельну ділянку комунальної власності загальною площею 0,0471га, з кадастровим номером :02:002:0004, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , а тому використовує земельну ділянку під об`єктом нерухомості без достатніх правових підстав та без сплати коштів за її використання. Відповідачем та його представником не подано суду жодного належного доказу, який би спростовував даний факт.

Рішенням одинадцятої сесії VII скликання від 22.12.2016 № 526 затверджено «Порядок визначення та відшкодування Коростенській міській раді збитків, заподіяних внаслідок використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, самовільного зайняття земельних ділянок та використання земельних ділянок з порушенням законодавства про плату за землю».

Відповідно до п. 5.1. порядку, у разі використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів, збитки визначаються з моменту виявлення користування земельною ділянкою, переходу права власності на нерухоме майно, або наявності іншого підтвердження фактичного користування даною земельною ділянкою. Нарахування збитків проводиться на підставі даних нормативної грошової оцінки земельної ділянки, діючої на момент складання розрахунків збитків за ставками орендної плати поточною року, затвердженої рішенням Коростенської міської ради згідно чинного законодавства або середньої (базової вартості) 1кв. земель м. Коростеня у зазначеному кварталі, з урахуванням індексу інфляції поточного року (у разі відсутності кадастрового номера земельної ділянки), але не більше ніж за 3 (три) попередні роки.

П. 6.1. порядку визначення остаточного розміру завданих збитків по суб`єктах, які відмовилися від добровільного їх відшкодування, покладається на Комісію по визначенню збитків власникам землі та землекористувачам (далі - Комісія), яка в обов`язковому порядку має голову комісії, заступника голови комісії, секретаря та відповідний персональний склад (не менше 7 чоловік).

П. 6.2. порядку утворення Комісії та затвердження її персонального складу здійснюється за рішенням сесії Коростенської міської ради.

В. п. 6.3. порядку визначено склад Комісії та зазначено, що на комісію запрошуються власники землі або землекористувачі (орендарі), якими заподіяні збитки Коростенській міській раді, при користуванні землею, з порушенням вимог чинного законодавства .

Згідно п. 5.3. порядку суб`єкт господарювання, який отримав повідомлення про нарахування збитків, та їх сплату, які виникли внаслідок використання земельної ділянки з порушенням законодавства про плату за землю та пропозицію заключення договору про добровільне відшкодування збитків повинен, у визначений у повідомленні термін, заключити договір про добровільне відшкодування збитків.

Рішенням одинадцятої сесії VII скликання від 22.12.2016 № 527 створено Комісію по визначенню та відшкодуванню Коростенській міській раді збитків, заподіяних внаслідок використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, самовільного зайняття земельних ділянок та використання земельних ділянок з порушенням законодавства про плату за землю (далі Комісія).

Згідно вимог п. 4.2. порядку, 04.08.2016 року та 30.01.2017 року Коростенською міською радою направлено ОСОБА_1 повідомлення про необхідідність звернутися у 5-денний термін з дня надходження повідомлення до відділу архітектури, містобудування та земельних ресурсів виконавчого комітету Коростенської міської ради для заключення договору про добровільне відшкодування збитків.

Відповідно до ч. 2 п. 5.3. Порядку у разі неявки та незгоди заключити договір про добровільне відшкодування у визначений термін суб`єкту направляється повідомлення про те, що матеріали направляються на розгляд комісії, створеної Коростенською міською радою. В повідомленні зазначається місце і дата проведення Комісії

На вимогу п. 4.2. порядку письмове повідомлення суб`єктам, якими нанесені збитки, про час та дату засідання комісії з наданням підтверджуючого документу про направлення та отримання такого повідомлення. Повідомлення повинно бути одержане суб`єктом не пізніше, ніж за 3 дні до дати засідання комісії. Коростенською міською радою 13.02.2017 та 23.03.2017 скеровано ОСОБА_1 повідомлення про виклик на Комісію по визначенню збитків, які нанесені Коростенській міській раді, що вбачається з повідомлень від 13.02.2017 № 02-16-01/255 та 23.03.2017 № 02-16-01/485. Згідно долучених рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення вбачається, що ОСОБА_1 особисто отримав повідомлення з викликом на 27.03.2017 року на 15:00 год. 28.03.2017 р.

27.03.2017 відбулося засідання Комісії по визначенню розрахунку суми збитків міського бюджету від недоотриманих коштів за фактичне землекористування ОСОБА_1 земельною ділянкою площею 0,0471 га, цільове призначення для будівництва та обслуговування будівель торгівлі за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:002:0004. На засіданні комісії визначено збитки міського бюджету від недоотримання коштів за фактичне використання земельної ділянки на загальну суму 45 978, 84 грн, що підтверджено доданим актом визначення розрахунку суми збитків міського бюджету від недоотримання коштів за фактичне землекористування.

Рішенням тридцятої сесії Коростенської міської ради VII скликання від 05.04.2017 № 634, затверджено Акт Комісії по визначенню розрахунку суми збитків міського бюджету від недоотриманих коштів за фактичне землекористування, згідно якого сума збитків, нанесених Коростенській міській раді у зв`язку з використанням ОСОБА_1 земельної ділянки площею 0,0471 га, цільове призначення для будівництва та обслуговування будівель торгівлі за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:002:0004, з порушенням вимог земельного законодавства за період з 16.07.2015 по 27.03.2017 становить 45 978, 84 грн.

З повідомлення виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області від 12.04.17 № 02-16-01/631 вбачається, що ОСОБА_1 повідомлено про те, що Комісією по визначенню збитків на засіданні, яке відбулося 27.03.2017, розглянуто матеріали про розрахунок збитків, які нанесені Коростенській міській раді у зв`язку із використанням земельної ділянки без правовстановлюючих документів, з порушенням законодавства про плату за землю. Дане повідомлення отримано ОСОБА_1 особисто 15.04.2017, що вбачається здолученого рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення .

Відповідно до п. 7.4. Порядку у випадку недосягнення сторонами згоди та/або неотримання результатів розгляду повідомлення про необхідність відшкодування збитків у добровільному порядку протягом 15 днів з моменту отримання боржником повідомлення проводиться перерахунок розміру збитків за максимальною відсотковою ставкою, яка затверджена рішенням сьомої сесії Коростенської міської ради VII скликання від 23.06.2016 № 248 «Про запровадження податку на манно на території міста Коростеня та встановлення ставок податку на 2017 рік».

Відповідно до положень ст. 80 ЗК України суб`єктами права на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування.

За змістом ст. 122, 123, 124 ЗК України сільські ради передають земельні ділянки у власність або користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.

Відповідно до ч. 2 ст. 120 Земельного кодексу України, в редакції, чинної на час виникнення спірних правовідносин, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.

За змістом глави 15 Земельного кодексу України право користування земельною ділянкою комунальної власності реалізується, зокрема, через право оренди.

Частиною 1 ст. 93 та ст. 125 ЗК України передбачено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.

Згідно зі ст. 125, 126 ЗК України та ст. 182 ЦК України, право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав, відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Частиною 5 ст. 6 Закону України «Про оренду землі» визначено, що право оренди земельної ділянки підлягає державній реєстрації відповідно до закону.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», обов`язковій державній реєстрації підлягають, зокрема, речові права на нерухоме майно, похідні від права власності - право оренди (суборенди) земельної ділянки.

Таким чином, виникнення права власності на будинок, будівлю, споруду не є підставою для виникнення права оренди на земельну ділянку, на якій вони розміщені та яка не була відведена в оренду попередньому власнику. Право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права.

Водночас, відповідач, маючи у приватній власності нежитлову будівлю по магазин-бар «Іскорость» за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 16.07.2015 року по 27.03.2017 року користувався земельною ділянкою комунальної власності площею 0,0471га, з кадастровим номером :02:002:0004, призначеною для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, без оформленого договору оренди на неї з Коростенською міською радою та державної реєстрації такого права у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

За змістом глави 15, ст. 120, 125 ЗК України та з урахуванням положень ст. 1212 ЦК України до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі ч. 1 ст. 1212 ЦК України (зазначені правові висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц, від 20.11.2018 у справі № 922/3412/17, від 13.02.2019 у справі №320/5877/17).

За змістом ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу у разі їх порушення, невизнання чи оспорювання. Одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до п. г) ч. 1 ст. 90 ЗК України, власники земельних ділянок мають право на відшкодування збитків у випадках, передбачених законом.

Пунктом д ч. 1 ст. 156 ЗК України передбачено, що власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 157 ЗК України, відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам здійснюють органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, громадяни та юридичні особи, які використовують земельні ділянки, а також органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, громадяни та юридичні особи, діяльність яких обмежує права власників і землекористувачів або погіршує якість земель, розташованих у зоні їх впливу, в тому числі внаслідок хімічного і радіоактивного забруднення території, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами і стічними водами. Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відшкодуванню підлягають збитки власників землі і землекористувачів, у тому числі орендарів, включаючи і неодержані доходи, якщо вони обґрунтовані згідно з п. 3 Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.1993 за № 284. (неодержаний доход - це доход, який міг би одержати власник землі, землекористувач, у тому числі орендар, із земельної ділянки і який він не одержав внаслідок її вилучення (викупу) або тимчасового зайняття, обмеження прав, погіршення якості землі або приведення її у непридатність для використання за цільовим призначенням у результаті негативного впливу, спричиненого діяльністю підприємств, установ, організацій та громадян).

Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Тобто, збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ кредитора, яке пов`язане з утиском його інтересів, як учасника певних суспільних відносин, що виражається у зроблених ним витратах, у втраті або пошкодженні його майна, у втраті доходів, які він повинен був отримати.

Як зазначено вище, збитки як правова категорія включають в себе й упущену (втрачену) вигоду (lucrum cessans), яка відрізняється від реальних збитків (damnum emergens) тим, що реальні збитки характеризують зменшення наявного майна потерпілого (проведені витрати, знищення і пошкодження майна тощо), а у разі упущеної вигоди наявне майно не збільшується, хоча і могло збільшитися, якби не правопорушення. Тобто упущена вигода відображає різницю між реально можливим у майбутньому потенційно отриманим майном та вже наявним майном.

Для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди необхідна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки особи (боржника); 2) збитків, заподіяних такою особою; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і збитками; 4) вини особи, яка заподіяла збитки, у тому числі встановлення заходів, вжитих кредитором для одержання такої вигоди. За відсутності одного із елементів складу цивільного правопорушення не настає відповідальності з відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди.

Такий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 31 липня 2019 року у справі № 910/15865/14 та від 30 вересня 2021 року у справі № 922/3928/20.

Відповідно до ч.1 ст. 152 ЗК України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Частиною 3 цієї ж статті визначено, що захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється, в тому числі, шляхом відшкодування заподіяних збитків.

За змістом положень статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Упущена вигода, що становить предмет даного спору це орендна плата до бюджету Коростенської міської ради, якби ОСОБА_1 виконав свій обов`язок по оформленню правовстановлюючих документів на право користування земельною ділянкою.

Статтею 10 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справ, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ст. 81 ЦПК України).

Отже, в силу вимог ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. При цьому, згідно ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Положеннями ч. 2 ст. 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Як встановлено судом, з 16.07.2015 року земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , з кадастровим номером :02:002:0004 площею 0,0471га перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_1 , як власника нежитлового приміщення розміщеного на ній, без правовстановлюючих документів. ОСОБА_1 фактично з 16.07.2015 без правовстановлюючих документів використовує земельну ділянку комунальної власності загальною площею 0,0471га, з кадастровим номером :02:002:0004, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , а тому використовує земельну ділянку під об`єктом нерухомості без достатніх правових підстав та без сплати коштів за її використання.

Відповідачем та його представником не подано суду жодного належного доказу, який би спростовував даний факт. Крім того, не подано і укладеного договору оренди вказаної земельної ділянки.

Суд не бере до уваги заперечення представника відповідача щодо некомпетентності створеної Комісії по визначенню та відшкодуванню Корестенській міській раді збитків, заподіяних внаслідок використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, самовільного зайняття земельних ділянок та використання земельних ділянок з порушенням законодавства про плату на землю, недійсність ату визначення розрахунку суми збитків міського бюджету від недоотримання коштів з фактичне землекористування від 27.03.2017 та відсутності допустимих доказів щодо визначення площі земельної ділянки, яка фактично використовується ОСОБА_1 , оскільки, відповідачем не подано до суду жодних належних та допустимих доказів в підтвердження своїх заперечень. Крім того, суд звертає увагу, що прийняті рішення Коростенської міської ради від 16.07.2015 року № 1946 «Про передачу земельних ділянок на умовах оренди», від 23.06.2016 р. № 248 «про запровадження податку на майно на території міста Коростеня та встановлення ставок податку на 2017 рік», від 22.12.2016р. № 526 « Про затвердження Порядку визначення та відшкодування Коростенській міській раді збитків, заподіяних внаслідок використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, самовільного зайняття земельних ділянок та використання земельних ділянок з порушенням законодавства про плату за землю» ні відповідачем ні його представником не оскаржувалися та не оспорювалися, на день розгляду справи в суді є чинними та законними.

Суд звертає увагу, що у запереченні на позовну заяву не вказано, що відповідач не має змоги надати відповідні докази разом з запереченнями. Надалі будь-яких письмових звернень до суду із зазначенням доказів, які бажає долучити відповідач, із зазначенням об`єктивних причин неможливості їх надання або клопотання про їх витребування, останній не подавав.

Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Виходячи із встановлених фактичних обставин справи, вимог чинного законодавства, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

В силу вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача також слід стягнути 1600, грн. судового збору.

Керуючись ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування», ст. 4, 5, 15, 80,83, 90, 93, 120,122-126, 156,157 ЗК України, ст. 15, 16, 22, 1166, 1212 ЦК України, ст. 4, 10, 76, 133, 141, 259, 264, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позовну заяву керівника Коростенської місцевої прокуратури Житомирської області, в інтересах держави в особі Коростенської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення збитків за час фактичного користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ідентифікаційний код: НОМЕР_1 на користь Коростенської міської ради збитки у сумі 91951,47 грн., які нанесені Коростенській міській раді, внаслідок недоодержання доходів за використання земельної ділянки площею 0,0471 га, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:002:0004 без правовстановлюючих документів.

Стягнути з ОСОБА_1 , ідентифікаційний код: НОМЕР_1 на користь Коростенської міської ради, судовий збір в розмірі 1600грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: Н.Ф. Карабаза