Справа №672/118/25
Провадження №2/672/220/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2025 року м. Городок

Городоцький районний суд Хмельницької області

в складі головуючої судді Рибачук О.Г.,

за участю секретаря судового засідання Стебло Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Городку Хмельницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Городоцької міської ради Хмельницької області про визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування,

встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Городоцької міської ради Хмельницької області про визнання права власності на домоволодіння по АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 ..

Дане домоволодіння належало батькам позивачки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності подружжя. Після смерті ОСОБА_3 зазначеного домоволодіння успадкував її чоловік ОСОБА_2 , проте юридично не оформив своїх спадкових прав на нього, після чого ІНФОРМАЦІЯ_1 помер.

Позивачка зазначила, що вона є спадкоємцем після смерті батька ОСОБА_2 за заповітом і відповідним чином прийняла спадщину. Позивачка звернулася до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на дане домоволодіння. Однак їй було відмовлено у вчинені будь-яких нотаріальних дій, оскільки відсутні документи, що підтверджують право власності на домоволодіння за спадкодавцем.

В судове засідання позивачка та її представник не з`явилися. Представник позивачки в позовній заяві зазначив клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, однак до суду надійшла заява про те, що останній позов визнає в повному обсязі і просить справу розглянути за наявними матеріалами за його відсутності.

Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Враховуючи дану норму закону, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін (їх представників).

Суд, оголосивши заяви сторін (їх представників), перевіривши матеріали справи в межах наданих суду доказів, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що домоволодіння по АДРЕСА_1 згідно технічної документації збудоване в 1974 році ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які перебували у шлюбі з 1966 року (а.с.19, 11).

Згідно архівного витягу з погосподарської книги по Радковицькій сільській раді Городоцького району Хмельницької області домоволодіння станом на 01.01.1992 рахувалося за ОСОБА_2 як головою двору (а.с.25-26).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла (а.с.12). Після смерті ОСОБА_3 усе її майно належним чином за законом успадкував чоловік ОСОБА_2 , що підтверджується матеріалами спадкової справи №240/2010 від 26.05.2010, заведеної після смерті ОСОБА_3 , копію якої було витребувано судом у Хмельницького обласного державного нотаріального архіву (а.с.85-102). Належну ОСОБА_3 домоволодіння в с.Турчинці ОСОБА_2 також фактично успадкував, проте юридично не оформив своїх спадкових прав на нього.

Так, з копії заповіту, що міститься в матеріалах справи вбачається, що спадкодавець ОСОБА_2 заповів позивачці ОСОБА_1 все своє майно (а.с.14).

Правовстановлюючі документи на домоволодіння по АДРЕСА_1 ОСОБА_2 за життя не виготовив. Згідно копії свідоцтва про смерть ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 помер (а.с.15).

Позивачка належним чином прийняла спадщину після померлого батька ОСОБА_2 , що підтверджується копією спадкової справи №37/2020 від 10.02.2020, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка була витребувана судом у приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Шаповал Л.В.. З даної копії спадкової справи також вбачається, що окрім позивачки, інших спадкоємців, в тому числі і на обов`язкову частку у спадщині, немає (а.с.50-83).

В підтвердження складу спадкового майна до матеріалів справи долучено копію довідки КП «Городоцьке БТІ» №63 від 04.02.2025 про склад спадкового домоволодіння, що знаходиться по АДРЕСА_1 , яке складається з: 1) глиновалькованого житлового будинку «А» загальною площею 80,3 кв.м, житловою площею 50,4 кв.м; 2) цегляного хліва «Б» загальною площею 54,3 кв.м; 3) камінного погреба «В» загальною площею 29,4 кв.м; 4) цегляного туалету «Г» загальною площею 1,4 кв.м. Будівництва, реконструкції та перепланувань, здійснення яких відповідно до чинного законодавства передбачає наявність дозвільних документів, не виявлено (а.с.20).

В підтвердження вартості спадкового майна до матеріалів справи долучено копію звіту №9 від 04.02.2025 про оцінку майна-домоволодіння, у відповідності до якого його вартість складає 115350,00 грн (а.с.23).

Позивачка у встановленому порядку не може оформити право власності на дане домоволодіння, оскільки за життя спадкодавця не було виготовлено правовстановлюючих документів на нього. Підтвердженням цього є постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04.02.2025, що міститься в матеріалах справи (а.с.24).

Згідно звіту про технічний стан будівельних конструкцій індивідуального житлового будинку з господарськими будівлями вбачається, що спадкове домоволодіння станом на 28.01.2025 знаходиться в задовільному стані та придатне для проживання (а.с.21).

Отже, згідно ч.1 ст.22 КпШС України майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.

Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 статті 1297 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Однак, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Отже, системний аналіз зазначених норм права та їх тлумачення свідчить про те, що спадкоємець, який у встановленому порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку.

Проте, відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України «Про реєстрацію речових прав на нерухому майно та їх обтяжень» не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном.

Такий же висновок міститься у постанові Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі N 303/6974/16 (провадження N 61-39511св18).

Суд приходить до висновку, що оскільки спадкування охоплює перехід всіх прав та обов`язків (за винятком визначених законом, які не можуть входити до складу спадщини ст. 1219 ЦК України), то спадкуванню підлягають і права та обов`язки щодо об`єктів нерухомого майна, які знаходились у володінні спадкодавця хоча і не були оформленні у встановленому законом порядку. А отже такі права та обов`язки можуть успадковуватись, оскільки вони не припиняються зі смертю спадкодавця, а будуть існувати доти, доки буде існувати об`єкт нерухомості та до юридичного оформлення прав власності на нього спадкоємцем.

Враховуючи норми статей 186, 380, 381 ЦК України, господарсько-побутові будівлі (сарай, гараж, санвузол і под.), наземні і підземні комунікації (водопостачання, очисні споруди тощо), що розташовані з житловим будинком на одній земельній ділянці і призначені для забезпечення власника необхідними засобами благоустрою, вважаються приналежністю головної речі і не є самостійними нерухомими речами.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.263-265 ЦПК України, ст.1216-1222, 1296, 1297 ЦК України, суд,

ухвалив:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке складається з: 1) глиновалькованого житлового будинку «А» загальною площею 80,3 кв.м, житловою площею 50,4 кв.м; 2) цегляного хліва «Б» загальною площею 54,3 кв.м; 3) камінного погреба «В» загальною площею 29,4 кв.м; 4) цегляного туалету «Г» загальною площею 1,4 кв.м.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відомості про учасників справи:

Позивачка: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Представник позивачки: адвокат Гризовський Ігор Сергійович, РНОКПП НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_3 .

Відповідач: Городоцька міська рада Хмельницької області, , місцезнаходження: 32000, вул.Грушевського, буд.53, м.Городок Хмельницького району Хмельницької області.

Повний текст судового рішення виготовлено 03.04.2025.

Суддя Олена РИБАЧУК