Справа № 131/1773/24
Провадження № 2-п/131/4/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2025 р.м. Іллінці

Іллінецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Шелюховського М.В.,

за участю секретаря судового засідання Курман Ю.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Іллінецького районного суду Вінницької області від 20.02.2025 р. у цивільній справі № 131/1773/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнеспозика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

20 лютого 2025 року Іллінецьким районним судом Вінницької області ухвалено заочне рішення у цивільній справі №131/1773/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнеспозика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, яким позов задоволено повністю, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА» заборгованість за Договором № 458882-КС-001 про надання кредиту від 23.01.2023 року, що становить 147 769,99 грн. та 2422,40 грн судового збору.

19 березня 2025 року відповідач ОСОБА_1 подав до суду заяву про перегляд заочного рішення, при цьому просив призначити справу до розгляду в загальному порядку.

На обґрунтування заяви зазначив, що не отримував своєчасно в порядку, визначеному главою 7 ЦПК України «Судові виклики і повідомлення», будь-яких викликів у судові засідання. Наголосив, що він не укладав Договір кредиту, який долучає представник позивача в якості копії до позовної заяви, відповідно не погоджував процентну ставку та інші кабальні умови кредитування. Стверджує, що позивачем не було надано належних та допустимих доказів підписання електронним підписом договору, перерахування суми позики. Позивачем також не довів перерахування йому тіла кредиту, не довів розмір фактично наданих у кредит коштів, які він просить стягнути, чого не врахував суд при ухваленні заочного рішення.

Тому вважає, що вимоги позивача про стягнення заборгованості є безпідставними, а тому задоволенню не підлягають, що вказує на передчасність заочного рішення.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлений про розгляд заяви, у судове засідання не з`явився, натомість разом у заяві про перегляд заочного рішення просив розглядати заяву за його відсутності, просив її задовільнити.

Представник позивач ТОВ «Бізнеспозика», будучи належним чином повідомлений про розгляд заяви, у судове засідання не з`явився, натомість подав до суду заперечення, в якому просив розгляд заяви про перегляд заочного рішення проводити за відсутності їх представника, просив відмовити у задоволенні заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 Цивільного процесуального кодексу України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши зміст заяви про перегляд заочного рішення та матеріали цивільної справи №131/1773/24 приходить до наступного висновку.

Так, судом встановлено, що 20 лютого 2025 року Іллінецьким районним судом Вінницької області ухвалено заочне рішення у цивільній справі №131/1773/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнеспозика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, яким позов задоволено повністю, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА» заборгованість за Договором № 458882-КС-001 про надання кредиту від 23.01.2023 року, що становить 147 769,99 грн. та 2422,40 грн судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

Відповідно до ч. 1ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, процесуальне законодавство закріплює юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої, заочне рішення підлягає скасуванню. З аналізу даної норми вбачається, що для задоволення заяви про перегляд заочного рішення потрібна обов`язкова наявність таких умов: 1) відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин; 2) не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; 3) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто саме наявність одночасно цих трьох умов дає підстави для скасування заочного рішення суду.

Так, 19 березня 2025 року відповідач звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення. Однак, в обґрунтування викладених в заяві обставин щодо підстав скасування заочного рішення, відповідачем не наведено жодного посилання на належні, достатні та допустимі докази, які б надали суду можливість встановити їх істотне значення для правильного вирішення даної справи, так як це є необхідною умовою при розгляді заяви щодо перегляду заочного рішення суду, а обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є фактично непогодження заявника з винесеним рішенням по суті. Мотивування заяви про скасування заочного рішення у вказаній частині фактично зводиться до цитат законодавства.

Крім того, згідно матеріалів цивільної справи вбачається, що відповідачу на зареєстровану адресу місця проживання, а саме: АДРЕСА_1 , було надіслано рекомендоване поштове відправлення про виклик до суду на 28 січня 2025 року з відміткою «вручено за довіреністю Согонов батько», отримано 14.01.2025 р. Дану адресу відповідач вказує і в заяві про перегляд заочного рішення. Відзиву та клопотань про відкладення розгляду справи від відповідача не надходило.

Відповідно до ч.3 ст.130 ЦПК України Порядком вручення поштового відправлення вважається: Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Так, днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку (пункт 1 частини восьмої статті 128 ЦПК України), в тому числі будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з ним.

Враховуючи викладене вище, беручи до уваги те, відповідач був належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, однак у судове засідання повторно не з`явився, відзиву не надав, заяв та клопотань від нього про відкладення розгляду справи до суду не надходило, а також те, що відповідач не надав суду доказів у справі в обґрунтування своїх заперечень проти вимог позивача, які могли б істотно вплинути на вирішення спору, і які не були надані суду з причини відсутності сторони в судовому засіданні, суд, беручи у сукупності всі ці обставини, не вбачає підстав для скасування заочного рішення, отже, заяву про перегляд заочного рішення відповідача слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 231 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі наведеного, керуючись ст. 284, 354, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Іллінецького районного суду Вінницької області від 20.02.2025 р. у цивільній справі № 131/1773/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнеспозика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

Роз`яснити сторонам, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: