справа № 294/697/24
провадження № 2/294/983/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

02 квітня 2025 року м.Чуднів

Чуднівський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді - Рукаса М.С.,

при секретарі - Рижук В.А.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До Чуднівського районного суду Житомирської області надійшла вищезазначена позовна заява.

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом до відповідача, в якому просить розірвати шлюб, укладений між ними 05 липня 2022 року, посилаючись на те, що протягом останніх чотирьох місяців стосунки між сторонами погіршились, зникло взаєморозуміння, любов та повага. Відповідач має власні погляди на життя, будь яких дій, які б свідчили про його бажання стати на шлях виправлення та зберегти сім`ю він не вчиняє. шлюб між сторонами носить формальний характер тому позивач вважає, що перебування в шлюбі суперечить її інтересам, а тому його необхідно розірвати. Спільного господарства сторони не ведуть. В даному шлюбі спільних дітей подружжя не має. Майновий спір наразі відсутній.

Ухвалою суду від 17.03.2025 року провадження у справі було відкрито у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання, встановлено строк для реалізації учасниками справи процесуальних прав на подачу заяв по суті справи.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце його проведення. Однак до суду подала клопотання про розгляд справи без її участі, в якому прохала позов задовольнити та не заперечує проти винесення заочного рішення.

У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце його проведення шляхом направлення судової повістки про виклик до суду за його зареєстрованою адресою проживання. Про причини неявки ОСОБА_2 не повідомив, будь-яких заяв, клопотань, у тому числі відзиву на позовну заяву, від нього не надходило.

За результатами перевірки судом встановлено, що поштове відправлення з судовою повісткою про виклик до суду не було вручено ОСОБА_2 за зареєстрованим місцем його проживання та повернуто до суду з поміткою про неможливість вручення.

Суд звертає увагу, що положення чинного процесуального законодавства не передбачають обов`язку суду, в якого відсутні відомості щодо місця проживання чи перебування учасника справи, крім як відомостей про офіційно зареєстроване місце проживання/перебування, повторно направляти судові повістки про виклик до суду. Повернення поштового відправлення з відміткою про те, що адресат відсутній за вказаною адресою, яке відправлялося за офіційно зареєстрованою адресою проживання відповідача, що є єдиними відомостями про його проживання, які перебувають у володінні суду, є належним виконанням суду свого процесуального обов`язку щодо повідомлення особи про дату, час і місце судового засідання, а відповідно вважається належним чином повідомленням особи про проведення судового розгляду.

У Постанові КЦС ВС від 23.01.2023 року у справі № 496/4633/18 зроблено висновок, що листи, що повернулися з відміткою/довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими, якщо їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань або на адресу місця реєстрації фізичної особи чи адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування.

Таким чином, відповідач ОСОБА_2 був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки учасники справи у судове засідання не з`явилися, то фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

На підставі статей 211, 223, 280 Цивільного процесуального кодексу України (надалі по тексту - ЦПК України) суд вважає можливим розглядати справу за відсутності учасників справи та ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних в ній доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Умови проведення заочного розгляду справи викладені в ст.280 ЦПК України, згідно якої суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4)позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи письмову згоду позивача, суд, керуючись вимогами ст.280 ЦПК України, ухвалив про проведення заочного розгляду справи на підставі наявних у справі доказів та прийшов до наступного висновку.

Розглянувши матеріали поданої позовної заяви, суд приходить до наступних висновків.

Сторони перебувають у шлюбі, який було зареєстровано 05.07.2022 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 05.07.2022 відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), про що зроблено актовий запис №1093 (а.с.6).

Спору між подружжям про поділ майна на даний час не існує.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 3 СК України сім`я є первинним та основним осередком суспільства.

Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 Сімейного Кодексу України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Вирішуючи питання про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Таким чином, виходячи з наведеного вище, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню, оскільки сімейне життя між сторонами фактично припинено, шлюбні відносини продовжують існувати лише формально, збереження сім`ї є неможливим, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечитиїхнім інтересам, а також положенням статті 51 Конституції України, відповідно до яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

В порядку статті 113 СК України, після розірвання шлюбу, залишити ОСОБА_1 прізвище - ОСОБА_3 .

Судові витрати суд розподіляє відповідно до вимог ст.141 ЦПК України.

На підставі наведеного вище та керуючись статтею 51 Конституції України, статями 4, 12, 13, 76, 128, 141, 211, 258-259, 263-265, 354 ЦПК України, статями 104 ч.2, 105 ч.1, 110 ч.2, 112 ч.2, 114 ч.2 115Сімейного кодексу України, суд -.

Ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Шлюб, зареєстрований 05.07.2022 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис №1093, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Після розірвання шлюбу, залишити ОСОБА_1 прізвище - ОСОБА_3 .

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) понесені нею судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 1211,20 грн. (одна тисяча двісті одинадцять гривень, двадцять копійок) та комісію банку у розмірі 25 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте Чуднівським районним судом Житомирської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду може бути оскаржене позивачем до Житомирського апеляційного суду через Чуднівський районний суд Житомирської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження чи на перегляд заочного рішення, якщо апеляційна скарга чи заява про перегляд заочного рішення подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення чи апеляційної скарги, якщо їх не було подано. У разі подання заяви про перегляд заочного рішення чи апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після перегляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 .

Головуючий суддя: Максим РУКАС