Провадження № 2/369/3490/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.04.2025 м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченко А.В., розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі № 369/15161/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна, -

ВСТАНОВИВ:

До провадження Києво-Святошинського районного суду Київської області 13.09.2024 року надійшла цивільна справа № 369/15161/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18.09.2024 року по справі відкрито провадження в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18.09.2024 року заяву представника позивача ОСОБА_2 адвоката Шеіна Ігоря В`ячеславовича про забезпечення позову по цивільній справі № 369/15161/24 задоволено та постановлено накласти арешт на квартиру загальною площею 43,2 метри квадратних, за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 080. та легковий автомобіль NISSAN SENTRA 2015 року випуску, VIN НОМЕР_1 , державний номер НОМЕР_2 .

26.03.2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання відповідача ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі № 369/15161/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна.

Клопотання про зустрічне забезпечення обґрунтоване тим, що у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні відомості про будь-яке нерухоме майно, право власності яке належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 . Позивач не надала доказів наявності в себе будь-якого майна для відшкодування можливих збитків відповідача. Більше того, матеріали справи взагалі не містять доказів майнового стану позивача.

Відповідач зазначив, що з огляду на постановлення судом ухвали про забезпечення позову від 18.09.2024 року, ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою і просить застосувати зустрічне забезпечення шляхом зобов`язання позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у сумі 2 022 720 грн., що складається з: 1 940 160 грн - визначена позивачем ціна об`єкту купівлі-продажу (квартири); 82 560 грн. - штрафні санкції, які відповідач має сплатити через неукладення Основного договору купівлі-продажу в строк до 02.10.2024; 169 467 грн. - вартість транспортного засобу.

Відповідач зазначив, що 05.09.2024 ним, як законним власником квартири, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , укладено попередній договір за яким сторони зобов`язуються в строк до 02.10.2024 укласти договір купівлі-продажу зазначеної квартири. Відповідачем виконано усі зобов`язання згідно з пунктами 2.5, 2.6 попереднього договору від 05.09.2024, а саме сплачено заборгованість по комунальних платежах, за спожити електроенергію, за газо-, тепло- і водопостачання, а також знято з реєстрації зареєстрованих у відчужуваній квартирі осіб.

Проте, у зв`язку з накладенням арешту на квартиру та автомобіль відповідач, як власник, фактично позбавлений можливості розпоряджатися цим майном, отримати грошові кошти від його реалізації (продажу), а відтак негативні наслідки від заходів забезпечення позову (упущена вигода) становлять 2 109 627 грн. При цьому, як законний власник майна, відповідач несе тягар з його утримання - сплати житлово-комунальних послуг, експлуатаційні витрати, підтримання майна в належному стані (технічне обслуговування, ремонт тощо), але позбавлений можливості отримати дохід від продажу майна. Крім того, сам по собі факт арешту майна створює ризики з його продажу, зменшує вартість квартири на вторинному ринку нерухомості та автомобіля, відлякує потенційних покупців від його придбання. Внаслідок застосування заходів забезпечення позову мені спричинені збитки, що є підставою для застосування зустрічних заходів забезпечення позову.

Сторони в судове засідання не з`явились, оскільки не повідомлялись про час та місце розгляду справи у відповідності до вимог ч. 6 ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України, що не є перешкодою для розгляду даної заяви.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали клопотання, всебічно та повно дослідивши доводи заявника, суд приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частин першої та другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

За змістом ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Згідно з ч. 6 ст. 154 ЦПК України питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Так, дослідивши матеріали клопотання відповідача ОСОБА_1 , суд дійшов до висновку, що відповідачем не подано до суду належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, на підтвердження тих обставин, що майновий стан позивачки ОСОБА_2 або будь-які її дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду у цивільній справі № 369/15161/24, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови від позову.

Крім того, суд зазначає, що застосовуючи заходи забезпечення позову на підставі ухвали суду від 18.09.2024 року та накладаючи арешт на квартиру загальною площею 43,2 метри квадратних, за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 080, та легковий автомобіль NISSAN SENTRA 2015 року випуску, VIN НОМЕР_1 , державний номер НОМЕР_2 , суд не забороняв відповідачеві проживати у вказаному будинку чи користуватися будинком/автомобілем.

Оскільки позивачем у поданому позові ставиться питання про визнання за нею права власності на частину квартири та частину автомобіля, постановляючи ухвалу про забезпечення позову, суд вважав обґрунтованим існування ризиків відчуження спірного нерухомого та рухомого майна (що підтверджується відповідачем, який зазначає у своїй заяві, що фактично позбавлений можливості розпоряджатися спірним майном та отримати грошові кошти від його реалізації (продажу)), що може у майбутньому утруднити чи унеможливити виконання рішення суду у випадку задоволення позовних вимог позивача, тому судом було накладено арешт.

Враховуючи викладене, клопотання відповідача про зустрічне забезпечення позову задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 149-154, 157 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі № 369/15161/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А.В. Янченко