Справа № 752/3916/22
Провадження № 2/752/377/25
У Х В А Л А

іменем України

02 квітня 2025 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Хоменко В.С.

при секретарі Павлюх П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» про визнання недійсним правочину в частині, з моменту його укладення,-

в с т а н о в и в:

у лютому 2022 року позивач, через представника ОСОБА_2 , звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_3. від 09.05.2022 року по вищезазначеній справі відкрито провадження із призначенням до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Розпорядженням керівника апарату суду від 29.01.2024 року №165 призначений повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку із звільненням судді ОСОБА_3. з посади судді Голосіївського районного суду міста Києва, відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду та п. 6.2 Засад використання автоматизованої системи документообігу.

Відповідно до протоколу повторного розподілу справ автоматизованою системою документообігу в суді від 30.01.2024 року, вказана справа розподілена судді Хоменко В.С.

Ухвалою від 05.02.2024 року справа прийнята до провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою від 04.11.2024 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду.

Позивач, будучи належним чином повідомлений про дату та час судового засідання, призначеного на 30.01.2025 року на 11-00 год., шляхом направлення йому та його представнику ухвали про закінчення підготовчого засідання у електронний кабінет (т.3 а.с. 38,39), у судове засідання не з`явився.

Судове засідання було відкладено на 02.04.2025 року на 14:00 год., про що позивач завчасно повідомлявся шляхом направлення судової повістки поштовим відправленням та у електронний кабінет (т. 3 а.с. 45,49). Також, судова повістка направлялась представнику позивача у електронний кабінет, на електронну адресу та шляхом направлення SMS-повідомлення (т. 3 а.с. 47,50,51).

02.04.2025 року належним чином повідомлений позивач у судове засідання не з`явився.

Таким чином, 02.04.2025 року належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про день час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. Представник відповідача - Мельник В.В. подала до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки позивач неодноразово не з`являвся в судове засідання.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічні положення містить також ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

ЄСПЛ в рішенні від 07.07.1989 року в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначено у постанові ВС від 22.05.2019 року в справі № 310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Також, відповідно до позиції Верховного Суду, яка зазначена у постанові від 12.08.2022 року в справі № 686/32906/19, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Отже, суд з врахуванням викладеного, приймаючи до уваги те, що позивач повторно не з`явився у судове засідання, також позивачем не надано заяви про розгляд справи за його відсутності, суд надходить до висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Частиною 2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Отже, за обставин цієї справи право позивача на доступ до правосуддя буде забезпеченим саме шляхом повторного подання до суду відповідної позовної заяви.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що одним із принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи, що передбачено п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, тому учасникам судового розгляду слід належним чином виконувати усі свої процесуальні обов`язки для забезпечення реалізації вказаного принципу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 44,223, 257, 352, 353 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

позов ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» про визнання недійсним правочину в частині, з моменту його укладення - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а особами, які не були присутні при її оголошенні, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.С. Хоменко