У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2025 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі судді Сіденка С. І., за відсутності сторін, розглянувши у порядку письмового провадження заяву позивача про виправлення описки у рішенні суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини на період навчання,

встановив:

Рішенням Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 березня 2025 року по справі № 214/11043/24 задоволено позов ОСОБА_1 повністю; ухвалено стягувати із ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ), аліменти у розмірі 1/4 частини від всіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, на утримання повнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , щомісячно, починаючи стягнення з 27 грудня 2024 року, на період її навчання, але не більше, ніж до досягнення повнолітньою дитиною 23-х років, на користь матері дитини ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 ); стягнутиіз ОСОБА_2 до спеціального фонду Державного бюджету України судовий збір у сумі 1211,20 грн. (одна тисяча двісті одинадцять грн. 20 коп.), допущено негайне виконання рішення про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

Позивочем 27 березня 2025 до суду подано заяву про виправлення описок, яка мотивована тим, що у тексті рішення власні імена учасників справи та їх ініціали вказано з помилками.

Відповідно до частин 1, 2 статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Враховуючи характер описок, які є очевидними та на які звертає увагу позивач, суд вважає можливим вирішити питання про внесення виправлень у рішення без повідомлення (виклику) учасників справи.

Згідно пункту 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Верховний Суд, в постанові від 14 січня 2019 року по справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Крім того, виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі № 6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Оскільки у тексті рішення допущені помилки у написанні власних імен учасників справи та їх ініціали, дані описки підлягають виправленню.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

постановив:

Виправити описки, допущені у рішенні Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 березня 2025 по справі № 214/11043/24 шляхом вірного зазначення по всьому тексту рішення у всіх відмінках:

позивача ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ); дитини, на утримання якої ухвалено стягувати аліменти ОСОБА_3 ( ОСОБА_3 )

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.І. Сіденко