СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/3468/25
ун. № 759/5145/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2025 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Горбенко Н.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2025 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Горбенко Н.О.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 17 березня 2025 року вказану позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків. Зокрема, зазначено про необхідність ОСОБА_1 вказати на якій підставі вона звертається із позовом до Святошинського районного суду м. Києва та надати суду належні та допустимі докази, які б підтверджували те, що справа підсудна Святошинському районному суду м. Києва, а також надати копію пенсійного посвідчення у належній якості задля встановлення того чи дійсно позивач звільнена від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

ОСОБА_1 подала до суду заяву про усунення недоліків, до якої, зокрема, додала копію свого пенсійного посвідчення у належній якості та послалась на постанову КМУ №225 від 08 березня 2022 року.

Дослідивши подану заяву про усунення недоліків, наявні матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до копії пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 серії НОМЕР_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має 2 групу інвалідності, загальне захворювання, термін дії: 31.12.2024 року.

Частиною 2 статті 133 ЦПК України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Відповідно до підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Однак, термін дії пенсійного посвідчення ОСОБА_1 закінчився 31.12.2024 року.

В обґрунтування звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 зазначила, що дія її пенсійного посвідчення продовжується згідно постанови КМУ №225 від 08 березня 2022 року.

Із вказаним суд не погоджується, зважаючи на наступне.

Суд зауважує, позивачка посилається на положення, які відсутні у Постанові Кабінету Міністрів України від 08 березня 2022 року № 225 «Деякі питання порядку проведення медико-соціальної експертизи дітям на період дії воєнного стану на території України», із змінами, внесеними згідно з Постановами КМ №1338 від 15.11.2024 року.

Крім того, вказана постанова стосується порядку проведення медико-соціальної експертизи дітям на період дії воєнного стану на території України, в той час коли ОСОБА_1 є повнолітньою дієздатною особою.

Таким чином, вказана Постанова Кабінету Міністрів України від 08 березня 2022 року № 225 на позивачку не поширюється.

Актуальних доказів, з яких би суд міг встановити, що ОСОБА_1 є особою з інвалідністю І чи ІІ групи суду не надано.

Відтак, суд не вбачає підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до положень ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У матеріалах справи відсутні документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору відповідно до закону.

Ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання позовної заяви у 2025 році судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2025 року.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем заявлено одну немайнову вимогу - про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на зазначене, для встановлення ставки судового збору за подання позовної заяви необхідно звернутись до положень Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік». Відповідно до ст. 7 зазначеного закону, з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень.

Таким чином, 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 211 гривень 20 копійок.

Відтак, позивач має сплатити судовий збір у розмірі 1 211 гривень 20 копійок за одну немайнову вимогу про розірвання шлюбу та надати суду докази такої сплати або ж надати суду клопотання про звільнення від сплати судового збору із відповідними доказами.

Позивач має сплатити судовий збір у загальному розмірі 1 211 гривень 20 копійок за реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Святош.р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Рахунок отримувача: UA0026009, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: 101 _________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Святошинський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Вказані недоліки перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Відповідно до частини другої статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За правилами статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Крім того необхідно врахувати позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Відповідно до частини першої статті 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

У частині другій статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Аналіз матеріалів справи свідчить про наявність підстав для продовження строку на усунення недоліків.

Суд вважає за необхідне продовжити позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви.

Таким чином, ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір у розмірі 1 211 гривень 20 копійок та надати суду докази такої сплати або ж надати суду клопотання про звільнення від сплати судового збору із відповідними доказами.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

На підставі викладеного, керуючись статями 95, 120, 127, 175, 177, 185 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви на 5 (п`ять) днів з моменту отримання ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви до визначеної дати, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Копію ухвали надіслати для виконання позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.О.Горбенко