БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/167/25
Справа № 359/750/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.04.2025 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Дудар Т.В.

за участю секретаря Харченко Ж.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області 04.03.2025 надійшла за підсудністю з Бориспільського міськрайонного суду Київської області позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 14 січня 2023 року позивач зареєструвала шлюб з ОСОБА_2 , який був зареєстрований у Бориспільському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Позивач та відповідач мають спільну дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Дитина проживає разом з матір`ю. Спору з відповідачем про місце проживання дитини немає.

Як стверджує позивач, спільне життя з відповідачем не склалося, тому що у них різні погляди на сімейне життя та обов`язки, на підставі чого в сім`ї відбувалися постійні сварки, які негативно впливали на емоційні стани позивача та дитини. Спільного господарства позивач та відповідач не ведуть, нажитого спільного майна немає. За таких обставин ОСОБА_1 вважає, що подальший шлюб суперечить її інтересам та інтересам дитини.

Відтак, з урахуванням прохальної частини позовної заяви у редакції, викладеній у заяві від 07.03.2025 про усунення недоліків позовної заяви на виконання ухвали Березанського міського суду Київської області від 05.03.2025 про залишення позовної заяви без руху, позивач просить суд розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований Бориспільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Київській області 14 січня 2023 року, актовий запис № 16. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1211,20 гривень судового збору, сплаченого позивачем за подання позовної заяви до суду.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 05.03.2025 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу було залишено без руху.

13.03.2025 прийнято вказану вище позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень.

Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог ЦПК України.

Позивач ОСОБА_1 , належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з`явилася.

26.03.2025 до канцелярії суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 , датована 19.02.2025, у якій вона у зв`язку з відсутністю можливості з`явитися до суду для участі у розгляді справи, просила суд слухати справу за її відсутності. Зазначила, що позовні вимоги, вказані у позовній заяві, підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити. Час на примирення сторін просить не надавати (а.с. 28).

Заява аналогічного змісту позивача ОСОБА_1 , датована 25.02.2025 надійшла до суду 27.03.2025 та була зареєстрована за вх. № 1239 від 27.03.2025 а.с. 42; 43).

Відповідач ОСОБА_2 , належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з`явився (а.с. 25).

Відповідач ОСОБА_2 не скористався своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подав відзив.

Разом з тим, 18.03.2025 до канцелярії суду надійшло клопотання відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи за відсутності відповідача, у якому він вказав, що позов ОСОБА_1 про розірвання шлюбу визнає, просить його задовольнити. На підставі ст. 211 ЦПК України просить справу розглядати за його відсутності (а.с. 27).

Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Підстав, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, для відкладення судом розгляду справи, суд не вбачає.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 7 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено загальні засади регулювання сімейних відносин.

Так, згідно з ч. 1, 6 ст. 7 СК України сімейні відносини регулюються цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами. Відносини щодо прийняття, набрання чинності, оскарження в адміністративному порядку, виконання, припинення дії адміністративних актів у сфері сімейних відносин регулюються Законом України "Про адміністративну процедуру" з урахуванням особливостей, визначених цим Кодексом. Жінка та чоловік мають рівні права і обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї.

Частиною першою статті 24 СК України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Згідно зі ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. (ч. 3, 4 ст. 56 СК України).

Судом встановлено, що згідно з копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 14.01.2023 Бориспільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 та ОСОБА_4 14 січня 2023 року зареєстрували шлюб, про що 14 січня 2023 було складено відповідний актовий запис за № 16. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу: ОСОБА_5 (а.с. 6).

ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 08 вересня 2023 року Бориспільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було складено відповідний актовий запис за № 498 та 09 вересня 2023 року видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 . Батько: ОСОБА_2 , мати: ОСОБА_1 (а.с. 7).

Як стверджує позивач, спільне життя з відповідачем не склалося, тому що у них різні погляди на сімейне життя та обов`язки, на підставі чого в сім`ї відбувалися постійні сварки. Спільного господарства позивач та відповідач не ведуть, нажитого спільного майна немає. За таких обставин ОСОБА_1 вважає, що збереження шлюбу суперечить її інтересам та інтересам дитини.

Відповідач заявлені до нього позовні вимоги про розірвання шлюбу визнав, про що зазначив у поданому до суду клопотанні (а.с. 27).

Зважаючи на те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, відмова в розірванні шлюбу матиме ознаки примушування до шлюбу, що є недопустимим.

Відтак, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до вимог п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати.

Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 1211,20 гривень (а.с. 3).

Отже, з огляду на задоволення позову з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 1211,20 гривень витрат зі сплати судового збору.

На підставі ст. 7, 24, 105, 112 СК України, ст. 4, 12, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 273-274, 279, 354-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 14 січня 2023 року Бориспільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис за № 16 від 14.01.2023.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання якої зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання якого зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 .

Суддя Т. В. Дудар