Провадження №2/522/2329/25
УХВАЛА

01 квітня 2025 року м. Одеса

Приморський районний суд міста Одеси у складі:

головуючої судді Косіциної В.В.

розглянувши на підставі наявних матеріалів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Споживчого товариства «СУЗІР`Я БУДОВА», Товариства з обмеженою відповідальністю «УВГП-Система» та до Споживчого товариства «СУЗІР`Я ПЛЮС», третя особа - Південне управління капітального будівництва Міністерства оборони України про захист прав споживачів, визнання майнових прав на об`єкти інвестування та зобов`язання вчинити,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Споживчого товариства «СУЗІР`Я БУДОВА», Товариства з обмеженою відповідальністю «УВГП-Система» та до Споживчого товариства «СУЗІР`Я ПЛЮС», третя особа - Південне управління капітального будівництва Міністерства оборони України про захист прав споживачів, визнання майнових прав на об`єкти інвестування та зобов`язання вчинити дії.

Підготовче засідання у справі призначено на 01 квітня 2025 року.

У підготовче засідання, призначене на 01 квітня 2025 року учасники справи не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду.

19 серпня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» надійшли пояснення щодо витребування доказів на виконання ухвали суду від 17.07.2024 року.

23 серпня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від СТ «СУЗІР`Я ПЛЮС» надійшли пояснення щодо витребування доказів на виконання ухвали суду від 17.07.2024 року.

Будь-яких заперечень щодо їх прийняття до розгляду не надходило.

Згідно п.п.2-3 ч.1 ст.43 ЦПК України, учасники справи мають право, зокрема, подавати докази; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій (п. 3); сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (п. 4); запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (п. 5).

Відповідно до ч. 2 ст. 13 ЦПК України, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків встановлених ЦПК України. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Враховуючи те, що заяви відповідача від 19.08.2024 року та від 23.08.2024 року подані на виконання ухвали суду від 17.07.2024 року про витребування доказів, суд доходить до висновку про наявність підстав для їх прийняття до розгляду.

19 серпня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» надійшов відзив, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

21 серпня 2024 до Приморського районного суду м. Одеси від ТОВ «УВГП-СИСТЕМА» надійшов відзив, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

23 серпня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від СТ «СУЗІР`Я ПЛЮС» надійшов відзив, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Будь-яких заперечень з приводу прийняття відзивів від учасників справи на надходило.

За приписами ч.ч.1-3 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.8 ст.178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Згідно зі ст.191 ЦПК України у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати: 1) суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; 2) позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів.

Згідно ч.ч.1-2 ст.178 ЦПК України, у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником.

Враховуючи те, що відзиви подані у строки, встановлені ухвалою про відкриття провадження та відповідає вимогам, встановленим ЦПК України, беручи до уваги факт того, що будь-яких заперечень з приводу їх прийняття до суду не надходило, суд доходить до висновку про наявність підстав для їх прийняття до розгляду.

02 вересня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від позивача надійшла відповідь на відзив СТ «СУЗІР`Я БУДОВА», у якому вона просить задовольнити позов у повному обсязі.

16 вересня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від позивача надійшла відповідь на відзив ТОВ «УВГП-СИСТЕМА» у якій вона просить задовольнити позов у повному обсязі.

17 вересня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від позивача надійшла відповідь на відзив СТ «СУЗІР`Я ПЛЮС» у якій вона просить задовольнити позов у повному обсязі.

Будь-яких заперечень з приводу прийняття відповідей на відзив від учасників справи на надходило.

У статті 179 ЦПК України зазначено, що у відповіді на відзив позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Відповідь на відзив підписується позивачем або його представником.

До відповіді на відзив застосовуються правила, встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 цього Кодексу.

Відповідь на відзив подається в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк подання відповіді на відзив, який дозволить позивачу підготувати свої міркування, аргументи та відповідні докази, іншим учасникам справи - отримати відповідь на відзив завчасно до початку розгляду справи по суті, а відповідачу - надати учасникам справи заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті.

Тому, враховуючи те, що відповідь на відзив відповідає вимогам, що встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 ЦПК України, беручи до уваги факт того, що будь-яких заперечень з приводу прийняття зазначених відповідей на відзив не надходило, суд доходить до висновку про наявність підстав для прийняття до розгляду відповідей на відзив.

09 вересня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» надійшло заперечення на відповідь на відзив, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Будь-яких заперечень з приводу прийняття до розгляду заперечення на відповідь на відзив до суду не надходило.

У статті 180 ЦПК України зазначено, що у запереченні відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Заперечення підписується відповідачем або його представником.

До заперечення застосовуються правила, встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 цього Кодексу.

Заперечення подається в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк подання заперечення, який дозволить іншим учасникам справи отримати заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті.

Тому, враховуючи те, що заперечення на відповідь на відзив відповідає вимогам, що встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 ЦПК України, беручи до уваги факт того, що будь-яких заперечень з приводу їх прийняття не надходило, суд доходить до висновку про наявність підстав для прийняття заперечення на відповідь на відзив.

09 жовтня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» надійшов відзив на уточнену позовну заяву, у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

14 жовтня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від СТ «СУЗІР`Я ПЛЮС» надійшов відзив на уточнену позовну заяву, у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

17 грудня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» надійшов відзив на уточнену позовну заяву, у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Будь-яких заперечень з приводу прийняття відзиву від учасників справи на надходило.

За приписами ч.ч.1-3 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.8 ст.178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Згідно зі ст.191 ЦПК України у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати: 1) суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; 2) позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів.

Згідно ч.ч.1-2 ст.178 ЦПК України, у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником.

Враховуючи те, що відзиви відповідають вимогам, встановленим ЦПК України, беручи до уваги факт того, що будь-яких заперечень з приводу їх прийняття, до суду не надходило, суд доходить до висновку про наявність підстав для їх прийняття до розгляду.

14 січня 2025 року до Приморського районного суду м. Одеси від третьої особи надійшли пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, у якому третя особа зазначає про те, що позовна заява не підлягає задоволенню.

Будь-яких заперечень з приводу їх прийняття до суду не надходило.

Відповідно до статті 181 ЦПК України, у поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову.

Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником.

До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою, дев`ятою статті 178 цього Кодексу.

Пояснення третьої особи подаються в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк, який дозволить третій особі підготувати свої міркування, аргументи та відповідні докази та надати пояснення до позову або відзиву, а іншим учасникам справи - отримати відповідь на такі пояснення завчасно до початку розгляду справи по суті.

Враховуючи те, що пояснення третьої особи відповідає вимогам, встановленим ЦПК України, беручи до уваги факт того, що будь-яких заперечень з приводу його прийняття, до суду не надходило, суд доходить до висновку про наявність підстав для його прийняття до розгляду.

27 лютого 2025 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника позивача адвоката Дімітріу Вікторіїї Валеріївни про зміну предмету позову, у якій заявниця просила змінити предмет позову та викласти прохальну частину позову у наступній редакції:

- визнати за позивачкою майнові права на місце для паркування №226 у будинку АДРЕСА_1 згідно договору асоційованого членства в споживчому товаристві;

- зобов`язати СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» виконати у повному обсязі умови договору асоційованого членства у споживчому товаристві, укладеного з позивачем;

- визнати недійсними додаткову угоду №3 від 11.12.2019 року, додаткову угоду №4 від 25.01.2024 року та Додаткову угоду №5 від 01.03.2024 року до Договору про спільну діяльність від 29.08.2016 року, що укладена між ТОВ «УВГП-СИСТЕМА» та СТ «СУЗІР`Я БУДОВА»;

- зобов`язати ТОВ «УВГП СИСТЕМА» виконати умови договору про спільну діяльність №1/Г-19 від 29.08.2016 року, укладеного з СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» та ТОВ «БАУБУД» у повному обсязі;

- визнати недійсним п.5.2.2. Договору про спільну діяльність №1/Г-19 від 26.01.2024 року, укладеного між ТОВ «УВГП СИСТЕМА» та СТ «СУЗІР`Я ПЛЮС»;

- здійснити розподіл судових витрат.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви (частина третя статті 49 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19 зазначено, що «під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі 923/1061/18, від 19 грудня 2019 року у справі № 925/185/19, від 23 січня 2020 року у справі № 925/186/19».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 18 травня 2022 року у справі № 570/5639/16-ц (провадження № 61-19440св21) зазначено, що «зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Колегія суддів Верховного Суду не погоджується із висновками судів першої та апеляційної інстанцій щодо повернення заяви про зміну предмета позову і вважає, що позивач має право на уточнення позовних вимог, враховуючи приписи статей 13, 175, 197 ЦПК України, якими передбачено виключне право позивача на визначення предмета та підстав спору, а також способу захисту порушеного права та інтересу. У цьому випадку суди не врахували вимоги статті 189 ЦПК України, за якими одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті».

Верховний Суд зазначає, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог.

Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову; збільшення або зменшення розміру позовних вимог; об`єднання позовних вимог; зміну предмета або підстав позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні у ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/обраних способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмета позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

ВС неодноразово наголошував на тому, що лише до закінчення підготовчого засідання позивачі можуть збільшити або зменшити позовні вимоги, змінити предмет або підставу позову.

Тому, враховуючи те, що заява відповідає формі та змісту, визначеному ЦПК України та волі сторін, суд приходить до висновку про прийняття заяви представника позивача - адвоката Дімітріу Вікторії Валеріївни про зміну предмету позову.

28 березня 2025 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника позивача адвоката Дімітріу Вікторії Валеріївни про залучення співвідповідачів, у якому заявник просив виключити з переліку третіх осіб Південне управління капітального будівництва МОУ, а також, залучити в якості співвідповідачів Південне управління капітального будівництва МОУ, КП «БУДОВА» та ТОВ «БАУБУД».

Згідно ч.ч. 1, 4 ст.53 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року в справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено правовий висновок, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Як вбачається з постанови КЦС ВС від 22.11.2023 у справі № 337/642/22, за змістом норм цивільного процесуального права з урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства та принципу змагальності сторін, на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому суд під час розгляду справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та повинен вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.

У постанові КЦС ВС від 24.05.2023 у справі № 299/2931/17 вказано, що відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Належним відповідачем є особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги.

Враховуючи зазначене, з метою забезпечення права на доступ до правосуддя, та належний захист прав та свобод позивача, суд доходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання у повному обсязі.

На підставі зазначеного, керуючись ст. 189, 200, 260, 261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду пояснення СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» щодо витребування доказів від 19.08.2024 року.

Прийняти до розгляду пояснення СТ «СУЗІР`Я ПЛЮС» щодо витребування доказів від 23.08.2024 року.

Прийняти до розгляду відзив СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» від 19.08.2024 року.

Прийняти до розгляду відзив ТОВ «УВГП-СИСТЕМА» від 21.08.2024 року.

Прийняти до розгляду відзив СТ «СУЗІР`Я ПЛЮС» від 23.08.2024 року.

Прийняти до розгляду відповідь позивача на відзив СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» від 02.09.2024 року.

Прийняти до розгляду відповідь позивача на відзив ТОВ «УВГП-СИСТЕМА» від 16.09.2024 року.

Прийняти до розгляду відповідь позивача на відзив СТ «СУЗІР`Я ПЛЮС» від 17.09.2024 року.

Прийняти до розгляду заперечення СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» на відповідь на відзив позивача від 09.09.2024 року.

Прийняти до розгляду відзив СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» на уточнену позовну заяву від 09.10.2024 року.

Прийняти до розгляду відзив СТ «СУЗІР`Я ПЛЮС» на уточнену позовну заяву від 14.10.2024 року.

Прийняти до розгляду відзив СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» на уточнену позовну заяву від 17.12.2024 року.

Прийняти до розгляду пояснення Південного управління капітального будівництва Міністерства оборони України щодо позову або відзиву від 14 січня 2025 року.

Прийняти до розгляду заяву представника позивача адвоката Дімітріу Вікторії Валеріївни про зміну предмету позову, та викласти позовні вимоги у наступній редакції:

- визнати за позивачкою майнові права на місце для паркування №226 у будинку АДРЕСА_1 згідно договору асоційованого членства в споживчому товаристві;

- зобов`язати СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» виконати у повному обсязі умови договору асоційованого членства у споживчому товаристві, укладеного з позивачем;

- визнати недійсними додаткову угоду №3 від 11.12.2019 року, додаткову угоду №4 від 25.01.2024 року та Додаткову угоду №5 від 01.03.2024 року до Договору про спільну діяльність від 29.08.2016 року, що укладена між ТОВ «УВГП-СИСТЕМА» та СТ «СУЗІР`Я БУДОВА»;

- зобов`язати ТОВ «УВГП СИСТЕМА» виконати умови договору про спільну діяльність №1/Г-19 від 29.08.2016 року, укладеного з СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» та ТОВ «БАУБУД» у повному обсязі;

- визнати недійсним п.5.2.2. Договору про спільну діяльність №1/Г-19 від 26.01.2024 року, укладеного між ТОВ «УВГП СИСТЕМА» та СТ «СУЗІР`Я ПЛЮС»;

- здійснити розподіл судових витрат.

Клопотання представника позивача адвоката Дімітріу Вікторії Валеріївни про залучення співвідповідачів задовольнити.

Виключити з зі складу третіх осіб Південне управління капітального будівництва Міністерства оборони України.

Залучити в якості співвідповідачів у справі Південне управління капітального будівництва Міністерства оборони України, Колективне підприємство «БУДОВА» та Товариство з обмеженою відповідальністю «БАУБУД».

Встановити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії зазначеної ухвали для подання до суду відзиву на позов, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву відповідача для подання відповіді на відзив у відповідності до вимог статті 179 Цивільного процесуального кодексу України.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь у відповідності до вимог статті 180 Цивільного процесуального кодексу України.

Відкласти підготовче судове засідання на 30 квітня 2025 року о 11 годині 25 хвилин у приміщенні суду за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, 33, зал № 224.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала є остаточною та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Косіцина В.В.