Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/310/25
№ провадження 2/624/223/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

селище Кегичівка 03 квітня 2025 року

Кегичівський районний суд Харківської області, суддя Куст Н.М.,

справа №624/310/25,

найменування (ім`я) сторін:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: Зачепилівська державної натаріальна контора Харківської області,

вимоги позивача: про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

Питання, що вирішуються ухвалою.

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить визнати за неюправо власності в порядку спадкування на житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , а також земельну ділянку площею 7,1703 га на території Кегичівської селищної ради Берестинського району Харківської області після смерті її батька, ОСОБА_2 .

Перевіривши матеріали позовної заяви, встановлено, що вона не відповідає вимогам, встановленим ст. 177 ЦПК України з огляну на таке.

П. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. П. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Натомість позивачем в позовній заяві зазначено, що позов не містить вимог майнового характеру.

Позивачем заявлено вимогу про визнання права власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , а також земельну ділянку площею 7,1703 га на території Кегичівської селищної ради Берестинського району Харківської області.

Визнання права власності на майно є вимогою майнового характеру, у зв`язку з чим, ціною такого позову має бути вартість майна, щодо якого заявлено про визнання права власності.

Подаючи позов про визнання права власності ставку судового збору необхідно обраховувати за позов майнового характеру, виходячи із вартості майна, відносно якого й пред`являється позов.

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору із позовних заяв майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому матеріали справи не містять належних доказів про вартість майна, на яке позивач просить визнати право власності, що не дає можливості суду визначити необхідний розмір судового збору, який повинен бути сплачений у даному випадку.

Таким чином, позивачу необхідно надати докази про вартість вищевказаного майна на день звернення до суду, на підставі якого може буде визначено ціну позову, та сплатити відповідну суму судового збору.

Також, суд зазначає, що у спорах про визнання права власності на спадкове майно в якості належного відповідача не може розглядатись нотаріус або орган державної реєстрації прав. Якщо зазначені особи та органи відмовляють у вчиненні покладених на них нотаріальних дій чи здійсненні державної реєстрації, така відмова може бути оскаржена в судовому порядку, за умови відсутності спору про право на спадщину.

Крім того, звертається увагу позивача, що згідно усталеної судової практики в справах про спадкування, за відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Отже, за відсутності відомостей про наявність спадкоємців, що прийняли спадщину після померлого ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , позивачеві слід визначитися з належним відповідачем у справі, оскільки пред`явлення позову до неналежного відповідача має наслідком відмову у позові.

Позивач в позовній заяві, зазначає, що її батько успадкував після смерті своєї матері ОСОБА_3 (померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ) за заповітом, проте свідоцтво про право на спадщину, видане йому 13 жовтня 2006 року, було визнано недійсним рішенням №2-266/08 Кегичівського районного суду Харківської області 10 грудня 2008 року через неврахування обов`язкової частки його сестри ОСОБА_4 .

Після смерті сестри ОСОБА_4 , із заявою про поновлення порушеного спадкового права до суду звертався чоловік ОСОБА_4 ОСОБА_5 , проте ухвалою Кегичівського районного суду № 2017/2-421/11 від 12 жовтня 2011 року йому було відмовлено у відкритті провадження відповідно до ст. 1276 ЦК України.

Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Всупереч ч. 5 ст. 177 ЦПК України рішення №2- 266/08 Кегичівського районного суду Харківської області 10 грудня 2008 року та ухвалу Кегичівського районного суду № 2017/2-421/11 від 12 жовтня 2011 року, що набрали законної сили не додано до позовної заяви.

Згідно ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Зачепилівської державної нотаріальної контори Харківської області про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Недоліки заяви мають бути усунуті не пізніше десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення заяви без руху, заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.М. Куст