Номер провадження 2/754/3583/25
Справа № 754/3389/25
У Х В А Л А

Іменем України

01 квітня 2025 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Буша Н.Д. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,-

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду міста Києва звернулась ОСОБА_3 з позовом про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Ухвалою суду від 10.03.2025 року відкрито провадження, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

28.03.2025 року представник відповідача подала до суду клопотання про розгляд справи у загальному провадженні в судовому засіданні з повідомленням сторін, обгрунтовуючи заяву тим, що враховуючи реальний предмет позовних вимог, яким є стягнення пені, ціну позову у 206 000,13 грн., що перевищує тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2025 (3028х30=90 840), зазначена справа не відноситься до категорії малозначної. Враховуючи характер спірних відносин, пов`язаність результату розгляду цієї справи з іншою справою, рішення у якій станом на 27.03.2025 року не набрало законної сили, обсяг і характер доказування, що пов`язані із розрахунками, на думку сторони заявника справу слід розглядати в порядку загального позовного провадження.

Суд, вивчивши доводи поданого клопотання та матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до положень ч.ч. 5, 7 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Поряд з цим, згідно норми ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Змістом позовних вимог є стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. Малозначними справами відповідно до п.п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України, є - справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (242 240 грн.).

Таким чином, суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають для повного та всебічного встановлення обставин справи проведення судового засідання з повідомленням сторін, оскільки учасники справи не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача і заперечень відповідача, подавати клопотання у строки визначені законом або судом та в повній мірі користуватися правами, передбаченими Цивільним процесуальним кодексом України.

Відповідно положень ч.ч. 1, 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За правилами ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно вимог ч. ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Виходячи зі змісту спірних правовідносин та предмету доказування у справі, обставини справи мають бути підтверджені письмовими доказами, які безперешкодно можуть надаватись сторонами справи до суду у межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Таким чином, враховуючи предмет позову, характер спірних правовідносин та з огляду на те, що клопотання представника відповідача є немотивованим в частині того, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засідання із викликом учасників справи за наявності поданих сторонами заяв по суті справи, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для розгляду справи з повідомленням сторін.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Як зазначено представником відповідача в своїй заяві про розгляд справи в загальному провадженні, судом при відкритті провадження було допущено помилку щодо суті справи, а саме зазначено позовні вимоги щодо стягнення аліментів, хоча спір стосується щодо стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку, що в ухвалі суду про відкриття провадження, наявна описка, яка підлягає виправленню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 19, 258, 260, 261, 269, 274, 279, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Внести виправлення в ухвалу Деснянського районного суду міста Києва про відкриття провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 від 10 березня 2025 року, а саме зазначити предмет позову «про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів» замість вказаного «про стягнення аліментів».

В іншій частині ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 10 березня 2025 року залишити без змін.

В задоволені клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів - відмовити.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення (ч. 4 ст. 268 ЦПК України).

Ухвала суду в частині виправлення описки може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд міста Києва шляхом поданням апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти з дня її проголошення.

Ухвала суду в частині відмови переходу розгляду справи в загальне провадження оскарженню окремо від рішення суду не підлягає, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.Д.Буша