Справа №534/575/25
Провадження №2/534/206/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

31 березня 2025 року м. Горішні Плавні

Суддя Комсомольського міського суду Полтавської області Малюк М.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокатка Кириченко Галина Володимирівна, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, визнання недійсним договору купівлі-продажу транспортного засобу, усунення перешкод у користуванні майном

в с т а н о в и в :

1. ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокатка Кириченко Г.В., звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому просить:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу 5348/2024/4330990 транспортного засобу від 20.02.2024 між ОСОБА_2 і ОСОБА_3 ;

- застосувати наслідки недійсності договору купівлі-продажу 5348/2024/4330990 транспортного засобу від 20.02.2024 між ОСОБА_2 і ОСОБА_3 та зобов`язати ОСОБА_3 повернути ОСОБА_2 автомобіль марки «FORD» моделі «ЕЅСАРЕ», 2015 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_2 ;

- у порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку в праві власності на автомобіль марки «FORD» моделі «ЕЅСАРЕ», 2015 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_3 , визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку у праві власності на автомобіль марки «FORD» моделі «ЕЅСАРЕ», 2015 року випуску, VIN НОМЕР_4 , номер кузова НОМЕР_4 ;

- усунути перешкоди ОСОБА_1 у користуванні автомобілем марки «FORD» моделі «ESCAPЕ», 2015 року випуску, VIN НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_4 , шляхом встановлення порядку користування спільним автомобілем (що буде викладений у судовому рішенні) та зобов`язати ОСОБА_2 передати ОСОБА_1 автомобіль, другий комплект ключів від автомобіля та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, не чинити їй перешкоди у користуванні зазначеним майном;

- встановити такий порядок користування спільним майном - автомобілем марки «FORD» моделі «ESCAPE», 2015 року випуску, VIN НОМЕР_4 , номер кузова НОМЕР_4 , за яким: 01 числа місяця, наступного за місяцем, в якому набере законної сили судове рішення у справі за цим позовом, ОСОБА_2 повинен передати автомобіль марки «FORD» моделі «ESCAPЕ», 2015 року випуску, VIN НОМЕР_4 , номер кузова НОМЕР_4 у користування ОСОБА_1 разом із другим комплектом ключів від автомобіля та свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу; 01 числа наступного місяця після отримання ОСОБА_1 від ОСОБА_2 автомобіля у користування, ОСОБА_1 повинна передати автомобіль у користування ОСОБА_2 разом зі свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу; в подальшому - користуватися автомобілем почергово, помісячно, з передачею автомобіля та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу першого календарного дня кожного наступного місяця попереднім користувачем - іншому.

- виділити в натурі частку ОСОБА_1 у житловому будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , виділивши ОСОБА_1 1/2 частину зазначеного будинку відповідно до варіанту, визначеного будівельно-технічною експертизою;

- виділити в натурі частку ОСОБА_1 у земельній ділянці площею 0,10га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення земельної ділянки: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, кадастровий номер::50:025:0373, виділивши ОСОБА_1 , 1/2 частину зазначеної земельної ділянки відповідно до варіанту, визначеного будівельно-технічною експертизою.

2. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 13.06.2015 між позивачем ОСОБА_4 і відповідачем ОСОБА_2 був укладений шлюб.

3. Рішенням Комсомольського міського суду Полтавської області від 03.04.2024 шлюб між ними розірваний.

4. Під час перебування у шлюбі позивачем та відповідачем у спільну сумісну власність набуте таке майно:

- житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка площею 0, 1000 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :50:025:0373, цільове призначення: для будівництва та обслуговування будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка),

- автомобіль марки «FORD» моделі «ESCAPE», 2015 року випуску, сірого кольору, VIN1FMCU0F79GUB23204, номер кузова НОМЕР_2 , державний номерний знак НОМЕР_3 .

Усе вищезазначене майно, набуте сторонами у спільну сумісну власність під час шлюбу було оформлено на відповідача ОСОБА_2 .

5. Ціна позову визначена в сумі 1 695 000, 00 грн, судовий збір не сплачено.

У позовній заяві міститься клопотання, згідно з яким позивачка просить звільнити її від сплати судового збору в сумі 19 372, 40грн за подання до суду позовної заяви, або зменшити його суму, або відстрочити сплату. На обґрунтування клопотання посилається на матеріальний стан.

6. Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суддя доходить висновку про наявність підстав для залишення її без руху.

7. Позовну вимогу подано без додержання вимог, встановлених у пункті 3 частини 3 статті 175, статті 177 ЦПК України.

8. Зокрема, згідно з пунктом 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, серед інших відомостей, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

9. Згідно з частинами 3, 4 статті 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

10. Відповідно до частини 2, 9, 10 статті 176 ЦПК України, ціна позову визначається:

- у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

- у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна;

- у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

11. Згідно з частиною 2 статті 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

12. З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено три вимоги майнового характеру, зокрема: про поділ автомобіля марки «FORD» моделі «ЕЅСАРЕ», 2015 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_3 ; про поділ житлового будинку; про поділ земельної ділянки.

13. Згідно з пунктом 3 Договору купівлі-продажу житлового будинку від 05.03.2020, відповідно до висновку суб`єкта оціночної діяльності про визначення вартості майна, складеного ТОВ «Агрос», місто Горішні Плавні Полтавської області, ринкова вартість об`єкту продажу станом на дату оцінки 27.02.2020 складає 488 028,00 грн.

14. У пункті 6 Договору купівлі-продажу земельної ділянки від 05.03.2020 визначено, що продаж вчинено та узгоджено між сторонами ціною, що складає 30 596, 00 грн.

15. Суд наголошує, що в матеріалах справи відсутня інформація про вартість рухомого майна автомобіля, щодо якого позивачем заявлено вимогу.

16. Водночас суддя зауважує, що у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю цього майна.

Під вартістю майна слід розуміти грошову суму, за яку це майно може бути придбане у певній місцевості.

17. Відповідно до вимог статей 3, 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» вартість майна визначається суб`єктом оціночної діяльності, на підтвердження чого складається звіт (акт про оцінку майна).

18. Згідно з роз`ясненнями, що містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

19. Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

20. Позивачем у позовній заяві об`єднано три вимоги майнового характеру (див пункт 12 цієї ухвали), але зважаючи на викладене ціна позову з урахуванням правил, визначених у статті 176 ЦПК України, позивачем не визначена.

21. Суд наголошує, що обов`язок визначати вартість майна за відповідними вимогами покладається законодавцем саме на позивача (див пункти 10, 19 цієї ухвали).

22. Оскільки відповідні позовні вимоги мають майновий характер, розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, зокрема 1 відсоток ціни позову .

23. Отже позивачеві необхідно визначити ціну позову виходячи з дійсної вартості спірного майна та з урахуванням правил установлених ЦПК стосовно об`єднання кількох вимог майнового характеру, у тому числі вартості рухомого майна автомобіля, сплатити судовий збір у відповідності до визначеної ціни позову та подати суду документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому законом.

24. Щодо клопотання позивача про сплату судового збору (див пункт 5 цієї ухвали) суд зазначає таке.

25. Частиною 1 статті 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до частини 3 статті 136 ЦПК України, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

26. Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» встановлює підстави для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його або звільнення від його сплати.

27. Аналіз означених норм свідчить, що ними встановлено різни способи вирішення питання щодо сплати позивачем судового збору, до яких законодавець відносить такі способи: відстрочення та розстрочення сплати судового збору; зменшення сплати судового збору; звільнення від його сплати.

Кожний із способів є самостійним і не може застосовуватися спільно з іншими.

28. У відповідності до вимог частини 1 та 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

29. Ураховуючи принцип диспозитивності, суд наголошує, що визначення конкретного способу вирішення питання щодо сплати позивачем судового збору, є виключним право останнього.

З огляду на це, суд не вправі самостійно розпоряджатися правами позивача.

30. Тобто саме позивач шляхом подання відповідного клопотання має визначити у який конкретно спосіб із переліку тих, що встановлені ЦПК України та Законі про судовий збір, із підтвердженням наявності для цього підстав (див пункти 25-26 цієї ухвали), суд має вирішити питання стосовно сплати судового збору позивачем або ж звільнити його від сплати судового збору.

31. Натомість зміст клопотання позивача (див пункт 5 цієї ухвали) не дозволяє суду його вирішити, позаяк це клопотання не містить конкретного способу, у який позивач просить вирішити питання щодо сплати ним судового збору, зокрема, чи то відстрочити або розстрочити сплату судового збору, чи то зменшити розмір судового збору, чи то взагалі звільнити від його сплати.

32. У відповідності до частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

33. Суд зазначає, що «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх «цивільних прав та обов`язків», пункт 1 статті 6 Конвенції залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети (див. mutatis mutandis рішення від 16 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland), заява № 28249/95). Постанова ВП ВС від 28.09.2022 у справі № 477/1315/20.

34. Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 рішення у справі "Ашингдейн проти Сполученого Королівства" (Ashingdane v. the United Kingdom, заява № 8225/78), пункт 96 рішення у справі "Кромбах проти Франції" (Krombach v. France, заява № 29731 /96). Постанова КАС 05.05.2022 у справі № 520/9769/19

35. У даному випадку залишення судом позовної заяви без руху є наслідком недодержання позивачем означених вимог цивільного процесуального закону до позовної заяви.

36. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві (частина 3 статті 185 ЦПК України).

37. На підставі викладеного та керуючись ст.185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

38. Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокатка Кириченко Галина Володимирівна до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, визнання недійсним договору купівлі-продажу транспортного засобу, усунення перешкод у користуванні майном, залишити без руху.

39. Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених недоліків позовної заяви у такий спосіб: визначити ціну позову виходячи з дійсної вартості спірного майна та з урахуванням правил установлених ЦПК стосовно об`єднання кількох вимог майнового характеру, у тому числі вартості рухомого майна автомобіля, сплатити судовий збір у відповідності до визначеної ціни позову та подати суду документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому законом.

40. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви, заява вважатиметься неподаною і підлягатиме поверненню позивачеві.

41. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя М.В.Малюк