ЧЕРВОНОЗАВОДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. ХАРКОВА
Справа № 646/2005/25
№ провадження 2/646/2085/2025
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

03.04.2025 місто Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Іщенко О. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про припинення права власності, перерозподіл часток, визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 з наступними позовними вимогами: припинити право власності ОСОБА_1 на 20/100 частин житлового будинку літ. А з надвірними будівлями та спорудами, розташованими за адресою: АДРЕСА_1 ; перерозподілити ідеальні частки в праві власності на житловий будинок літ. А з надвірними будівлями та спорудами, розташованими за адресою: АДРЕСА_1 , визнавши за ОСОБА_1 право власності на 39/100 частин житлового будинку літ. А прим. № 2-5, 2-4, літ. А1-1 (житлова прибудова прим. № 2-3, 2-6, літ. а (прибудова) прим. № 2-1, 2-2 загальною площею 55,1 кв м, житловою - 27,1 кв м, літ. А5 - ганок, літ. Б1 - сарай, літ. Б - літня кухня, літ. Б - прибудова, літ. Ш - вбиральня, літ. Щ - льох, № 2, 3, 4, 6, 7, 13 - огорожа, № 12 - вигрібна яма, вимощення № 1.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, дійшов такого висновку.

Згідно з пунктом 3) частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до пункту 2) частини першої статті 176 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносини у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» встановлено, що незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Однак, представником позивача в позовній заяві не вказано ціну позову, яка відповідає фактичній (ринковій) вартості спірного майна на день звернення до суду, виходячи з дійсної вартості на час розгляду справи відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», зокрема, не подано звіт про оцінку ринкової вартості нерухомого майна. Долучена представником позивача до позовної заяви інформація із сайту «https:rieltor.ua» не є належним доказом.

У зв`язку з відсутністю вказаних вище даних, суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору, який необхідно сплатити позивачу відповідно до вимог, встановлених Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, суд дійшов висновку про необхідність залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків шляхом долучення до позовної заяви доказів на підтвердження ринкової вартості спірного майна відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав, зокрема, звіту про оцінку майна, виданого уповноваженим на те суб`єктом, та доказів сплати судового збору, з урахуванням ціни позову, визначеної у встановленому законодавством порядку.

Керуючись частиною першою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про припинення права власності, перерозподіл часток, визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме: подання до суду належного доказу на підтвердження ринкової вартості спірного майна та доказу сплати судового збору у розмірі, встановленому законодавством.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем цієї ухвали.

Суд попереджає позивача, що у разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Іщенко