Справа № 212/6011/23
Провадження № 2/201/621/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2025 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд міста Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Демидової С.О.,

з секретарем судового засідання Терновою А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Комунального підприємства «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради», треті особи: Південно - Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, ОСОБА_1 про скасування медичного висновку про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння), -

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача, заперечень відповідача та пояснення третіх осіб

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулися до суду з позовом в якому просили суд:

-Скасувати Медичний висновок про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) в частині встановлення ОСОБА_1 професійного характеру захворювання «Пневмоконіоз першої стадії, ускладнений хронічним обстуктивним захворюванням легень першої стадії групи «А», фаза нестійкої ремісії. ЛН першого ступеня.

В обґрунтування своїх позовних вимог, позивач в позовній заяві посилалися на те, що 10 травня 2023 року на адресу ПАТ «ДТЕК Павлоградвутілля» від ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» надійшло повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 вих. № 116/3940 від 05 квітня 2023 року, відповідно до якого ОСОБА_1 встановлено наступні діагнози:

1.Пневмоконіоз першої стадії (g/s,1/1,em), ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень першої стадії, групи «А», фаза нестійкої peмісії ЛН першого ступеня;

2.???Деформуючий артроз ліктьових суглобів (ПФ першого-другого ступеня деформуючий артроз колінних суглобів (ПФ першого-другого ступеня);

3.???Двобічна хронічна нейросенсорна приглухуватість другого ступеня (з легким зниженням слуху) за класифікацією ОСОБА_2 і Н.І. Пономаренко, захворювання професійне.

На підставі висновку лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника, у відповідності до п.101 Порядку 337, Спеціалізованим профпатологічним закладам охорони здоров?я стосовно кожного хворого складає повідомлення про хронічне (професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 згідно з додатком 19.

Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (устав організації), а також профпатологу, який направив хворого до спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров?я.

На виконання пункту 101 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року № 337, повідомлення за формою П-З вих. № 116/3940 від 05 квітня 2023 року було надіслано профпатологічним закладом охорони здоров?я також на адресу територіальному органу Держпраці.

В повідомленні П-3 від 05.04.2023 р. серед факторів виробничого середовища та трудового процесу, що спричинило хронічне захворювання у ОСОБА_1 зазначено пил фіброгенної дії, фізичне навантаження, шум.

Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) оформляється висновком лікарсько-експертної комісії.

Саме за результатами цього рішення про професійний характер захворювання профпатологічним закладом охорони здоров?я складено повідомлення за формою П-3.

Позивач вважає, що медичний висновок лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння), щодо хронічного обструктивного захворювання легень у ОСОБА_1 не відповідають дійсним обставинам справи, пославшись на наступне.

Відповідно до наказу Міністерства охорони здоров?я від 27.06.2013 року № 555 «Про затвердження та впровадження медико-технологічних документів зі стандартизації медичної допомоги при хронічному обструктивному захворюванні легень», хронічне обструктивне захворювання легені - поширене захворювання, яке можна попередити та лікувати, що характеризується стійким, зазвичай прогресуючим, обмеженням прохідності дихальних шляхів та асоціюється із підвищеною хронічною запальною відповіддю дихальних шляхів та легень на дію шкідливих часток та газів. Тяжкість перебігу захворювання в окремих пацієнтах обумовлена його рецидивом та наявністю супутніх захворювань.

Головний фактор ризику хронічне обструктивне захворювання легені становить паління (в т. ч. пасивне). Поєднання куріння з бронхіальною гіперреактивністю і гіперімуноглобулінемією Е прискорює формування хронічного обструктивного захворювання легені.

Іншими факторами ризику хронічного обструктивного захворювання легені є забруднення повітряного басейну відходами виробництва, продуктами згоряння різних видів палива, вихлопними газами.

Хронічне обструктивне захворювання легені - результат взаємодії генів з оточуючим середовищем, в деяких випадках є результатом спадкового дефіциту альфа1-антитрипсину. Низька вага при народженні, вади розвитку легені, часті респіраторні інфекції в ранньому віці і в дитинстві, низький соціально-економічний статус, наявність бронхіальної астми та/або бронхіальної гіперреактивності, хронічний бронхіт, респіраторні інфекції - чинники, що впливають на розвиток та прогресування хронічне обструктивне захворювання легені.

До факторів ризику хронічне обструктивне захворювання легені також належать несприятливі умови професійної діяльності, погодні умови і клімат (туман та підвищена вологість), інфекційні чинники.

Основним професійним чинником розвитку хронічного обструктивного захворювання легені є пил різного походження, концентрації якого в повітрі робочої зони перевищують граничнодопустимі концентрації: неорганічний пил - мінеральний (алмазний), кадмієвий, кремнієвий, цементний, азбестний, металевий (залізо, мідь, титан, кобальт); органічний пил рослинного (зерно, бавовна, мука, дерево, тютюн) та тваринного походження (хутро, шкіра, кістки) синтетичний пил пластмаси, полімерні матеріали, барвники та ін.; аерозолі дезінтеграції, що утворюються в результаті механічного подрібнення (буріння, розпилювання то твердих матеріалів, та аерозолі конденсації у вигляді токсичних газів та парів з вмістом аміаку, хлору, сірчастого ангідриту, фосгену, різних кислот та ін., аерозолі , що утворюються при електрозварюванні, газорізці, виплавлянні та литті металу.

Таким чином, професійний чинник розвитку хронічного обструктивного захворювання легені є лише одним з багатьох чинників і можливий лише при знаходженні особи у виробничому середовищі у концентраціях, що перевищують граничнодопустимі та працівник не забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання.

Працівники ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в повному обсязі забезпеченні та використовують засоби індивідуального захисту органів дихання.

Відповідно до інформаційної довідки про умови праці працівника від 05 січня 2023 року № ПС/3.1/246-23, затвердженої начальником Південно - Східного міжрегіонального управління Держпраці в Дніпропетровській області 05.01.2023 року, ОСОБА_1 був забезпечений спецодягом, спецвзуттям, засобами індивідуального захисту згідно розділу IV «Правил безпеки у вугільних шахтах» та діючих галузевих норм надання спецодягу, взуття та ЗАЗ для працівників.

Так, впродовж своєї трудової діяльності ОСОБА_1 був забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання, а саме респіраторами РПА-ТД, що підтверджується довідкою служби з охорони праці.

Використання респіратора РПА-ТД забезпечує очищення повітря що вдихається, до концентрації шкідливих речовин у повітрі, які не перевищують норми.

Оскільки ОСОБА_1 , під час виконання трудових обов?язків був забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання, вважаємо концентрація шкідливих речовин у повітрі, яке пройшло фільтрацію через респіратор РПА-ТЛ та яке безпосередньо вдихав ОСОБА_1 , не перевищувала гранично допустимої норми.

ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» при направленні повідомлення за формою П-3 вих. № 116/3940 від 05.04.2023 року наведенні обставини не досліджено та не враховано, що свідчить про помилковість Висновку про професійний характер хронічного обструктивного захворювання легені у ОСОБА_1 .

Враховуючи наведені обставини, відсутнє достатнє підтвердження виникнення у ОСОБА_1 захворювання хронічного обструктивного захворювання легені внаслідок дії виробничих факторів, а відтак воно не може вважатися хронічним професійним захворюванням.

Також зазначили що ОСОБА_1 з 2022 року не є працівником позивача, і позивач не отримував медичний висновок лікарсько експертної комісії про наявність (відсутність) у ОСОБА_1 хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою згідно з додатком 20, з обгрунтуванням діагнозів, який є важливим доказом для повного і об`єктивного розгляду справи (т. 1 а.с. 1-5).

Представником відповідача надано відзив в якому останні заперечували проти задоволення позовних вимог у зв`язку з їх необґрунтованістю.

Так, процедура проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві визначається Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019р. № 337 (далі - Порядок № 337).

Віднесення захворювання до хронічного професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв`язку захворювання з умовами праці згідно з цим Порядком та переліком професійних захворювань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 листопада 2000 року № 1662 (п. 90 Порядку № 337).

Для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу лікар-профпатолог області або міста направляє хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я, якому МОЗ надало право встановлювати остаточний зв`язок захворювання з умовами праці, з відповідними документами (п. 93 Порядку №337).

Високоспеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння).

Діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння) може бути змінений або відмінений високоспеціалізованим профпатологічним закладом охорони здоров`я, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень і повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) покладається на керівників таких закладів і голів лікарсько-експертних комісій. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) оформляється висновком лікарсько-експертної комісії.

У спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) приймається центральною лікарськоекспертною комісією державної установи «Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України», у роботі якої мають право брати участь лікарі з гігієни праці територіального органу Держпраці, закладу охорони здоров`я, робочого органу Фонду, представники підприємства (установи, організації), первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представники вищого органу профспілки. Оскарження рішення зазначеної комісії у разі незгоди хворого або роботодавця здійснюється у судовому порядку (п. 95 Порядку № 337)

Пунктом 97 Порядку № 337 передбачено, що професійний характер хронічного високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (далі - лікарсько-експертна комісія), склад якої затверджує керівник такого закладу.

Згідно п.99 Порядку № 337 рішення про зв`язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: трудовій книжці - для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); історії хвороби за весь період спостереження; направленні хворого на огляд до лікарсько - експертної комісії з медичним висновком лікаря - профпатолога; санітарно - гігієнічній характеристиці умов праці; інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається лікарями з гігієни праці територіального органу Держпраці, який здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння); висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби); акті за формою Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння).

Високоспеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), робочому органові Фонду за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я. У разі коли хворий працював на кількох підприємствах (в установах, організаціях), де були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), або за кількома професіями, під час роботи за якими були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), повідомлення за формою П-3 надсилається на останнє підприємство (в установу, організацію), де він працював за професією, під час роботи за якою були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) (п. 101 Положення №337).

Так, 05 квітня 2023 року КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР» було складено медичний висновок ЛЕК про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , зокрема, про наявність у ОСОБА_1 хронічного обструктивного захворювання легень.

У своїй позовній заяві позивач посилається на те, що працівники ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в повному обсязі забезпечені та використовують засоби індивідуального захисту органів дихання, зокрема, респіраторами РПА-ТД, а тому, оскільки відсутнє достатнє підтвердження щодо виникнення у ОСОБА_1 захворювання ХОЗЛ внаслідок дії виробничих факторів, воно не може вважатися хронічним професійним захворюванням. При цьому, заявник наголошує, що КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР» не було досліджено етіологію виникнення та розвитку хронічного обструктивного захворювання легень.

Проте, КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР» вважає такі доводи скаржника неспроможними, оскільки КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР» при встановленні оспорюваного діагнозу керувалося, зокрема, Переліком професійних захворювань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 листопада 2000 р. №1662, відповідно до пункту 4 розділу ІІ якого, визначено, що захворювання Хронічний бронхіт: пиловий, токсико-пиловий (J44, J68.4) може бути викликане впливом таких небезпечних та шкідливих речовин і виробничих факторів як тривале вдихання усіх вищенаведених видів пилу (зокрема, тривале вдихання пилу, який містить діоксид кремнію у вільному або сполученому стані, пил з вмістом вуглецю (вугілля, кокс, сажа, графіт, алмаз); пил металів та їх оксидів, у тому числі зварювальний аерозоль; пил мінеральний та органічний (у тому числі із штучних волокон), пластмаси, змішані види пилу), а також органічного пилу рослинного і тваринного походження (борошняний, зерновий, волосяний, вовняний, тютюновий, паперовий, цукровий та інші). Одночасна дія пилового, хімічного факторів (подразнювальні речовини, компоненти вихлопу самохідних гірничих машин тощо) та несприятливих метеофакторів.

Водночас, у вказаному пункті Переліку професійних захворювань наведено перелік робіт та виробництв, на яких можливе виникнення професійного захворювання, а саме: роботи в рудниках, шахтах, відкритих кар`єрах, на збагачувальних та добувних фабриках гірничорудної та вугільної промисловості; видобуток, обробка нерудних порід і матеріалів, азбесту та інших силікатів, щебеню тощо; виробництво азбестоцементу та інших азбестовмісних матеріалів (труби, шифер, панелі, дошки фрикційні, азбестотекстильні та інші вироби), виробництво фарфоро-фаянсових, скляних виробів, виробництво та застосування коксу, сажі, графітів; металургійні та ливарні виробництва, машинобудування; металообробка: зварювальні роботи; розмелювання сипких матеріалів; виробництво, обробка пластмас, сільськогосподарські та інші види робіт з виділенням пилу, а також виробництва: валяльне, борошномельно-круп`яне, цукрове, первинна обробка бавовни, льону та інших луб`яних культур, а також інші види робіт, пов`язані з виділенням пилу.

Також КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР», окрім клінічних та функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у документах, передбачених п.99 Порядку №337, було враховано положення пункту 8 Інструкції про застосування переліку професійних захворювань, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України, Академії медичних наук України, Міністерства праці та соціальної політики України 29.12.2000 №374/68/338, відповідно до змісту якого, якщо виявлене у працюючих у шкідливих умовах захворювання має змішану етіологію (професійну та непрофесійну), його слід розглядати як професійне з урахуванням відповідних даних, наведених у санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці.

При цьому, КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР» вважає за необхідне наголосити, що відповідно до Виписок з медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого, ОСОБА_1 знаходиться на обліку з приводу пневмоконіозу першої стадії, ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень, та неодноразово лікувався через загострення хвороби, яке супроводжувалося тимчасовою втратою працездатності.

Таким чином, за результатами проведених у відділенні профпатології КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР» комплексних клінічних, функціональних, рентгенологічних, лабораторних досліджень, вивчення перебігу хвороби та оцінки умов праці на робочих місцях, ОСОБА_1 було встановлено оспорюваний позивачем діагноз.

Разом з тим, на сьогодні можливість виникнення професійної етіології ХОЗЛ визнана світовою науковою спільнотою. В перелік професійних захворювань країн-членів Міжнародної організації праці, серед яких є і Україна, зазначена патологія була включена у 2002 році. ХОЗЛ професійної етіології діагностується при сполученні типових клінічних ознак захворювання, відповідних даних спірометрії з наявністю в анамнезі хворого контакту з токсичними та подразнюючими речовинами, у концентраціях, що перевищують граничнодопустимі, в умовах виробництва протягом 10 та більше років.

ОСОБА_1 на посаді гірничого майстра дільниці вентиляції і техніки безпеки працював у ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в умовах впливу шкідливих факторів більше 10 років, а саме з 17 грудня 2004 року до 04 липня 2022 року, що дає підстави стверджувати, що пневмоконіоз першої стадії, ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень, могло розвинутися у нього саме як професійне захворювання через вплив низки факторів під час численних робочих змін.

З огляду на тривалу дію вищезазначених шкідливих факторів ЛЕК дійшла переконання, що таке захворювання ОСОБА_1 має саме професійний характер.

Натомість, до своєї позовної заяви позивач належних та допустимих доказів на спростування означених обставин не додає та відсутність причинно-наслідкового зв`язку між захворюваннями працівника та дією шкідливих факторів виробничого середовища й трудового процесу, на думку відповідача, не довів. Тоді як, КП «ДОКЛ ім.І.І. Мечникова» ДОР» при вирішенні питання про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 дотрималось всіх вимог нормативних актів, якими врегульовані спірні правовідносини.

Отже, з урахуванням усіх фактичних обставин даного спору, КП «ДОКЛ ім.І.І. Мечникова» ДОР» вважає, що ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» до своєї позовної заяви не надало суду належних та достатніх доказів, які б об`єктивно та поза межами розумного сумніву доводили, що під час встановлення наявності/відсутності хронічного професійного захворювання у ОСОБА_1 . ЛЕК допустила порушення вимог Порядку №337, які є істотними, а тому у задоволенні даного позову слід відмовити (т. 2 а.с. 127-134)

Представником третьої особи Південно - Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці 13 січня 2025 року надано письмові пояснення, в яких остання просила відмовити в задоволенні позовних вимог з підстав їх необґрунтованості.

Так, 05 квітня 2023 року КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І.Мечникова» ДОР» було складено медичний висновок ЛЕК про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , зокрема, про наявність у ОСОБА_1 хронічного обструктивного захворювання легень.

Позивач не надав до суду доказів на підтвердження того, що він, як роботодавець, виявляв бажання брати участь у лікарсько-експертній комісії для встановлення наявності або відсутності професійного захворювання у ОСОБА_1 та повідомляв про це КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР».

Зазначили, що представники Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці не залучалися до роботи лікарсько-експертної комісії спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я, що встановлювала професійний характер захворювання у Писаренка О.М.

Згідно пункту 99 Порядку №337 рішення про зв`язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: трудовій книжці - для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); історії хвороби за весь період спостереження; направленні хворого на огляд до лікарсько-експертної комісії з медичним висновком лікаряпрофпатолога; санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці; інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається лікарями з гігієни праці територіального органу Держпраці, який здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння); висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби);акті за формою Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння).

У відповідності до Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього хронічного професійного захворювання (отруєння) від 05.01.2023 №ПС/3.1/246- 23, у висновку про умови праці працівника ОСОБА_1 зазначено, що згідно з Державними санітарними нормами та правилами «Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу» затвердженими Наказом МОЗ України від 08.04.2014 р. № 248, загальна оцінка умов праці ОСОБА_1 відноситься: за професією гірничий майстер дільниці вентиляції і техніки безпеки до 3 класу 3 ступеню «Шкідливі».

За даними інформаційної довідки про умови праці ОСОБА_1 , на працівника під час виконання функціональних обов`язків в професії гірничий майстер дільниці вентиляції і техніки безпеки впливали, зокрема, хімічні фактори - вуглецю пил зі вмістом SiO2 кристалічного до 10%: фактичне значення 23,73 мг/м3, нормативні значення 4, термін дії за зміну 82%, клас умов праці 3.3

Згідно п.3 загальних положень Наказу МОЗ України «Про затвердження Державних санітарних норм та правил «Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу» 08.04.2014 №248 «Робота в умовах перевищення гігієнічних нормативів (3 клас) дозволена тільки за умови застосування колективного та індивідуального захисту і скорочення часу дії шкідливих виробничих факторів (захист часом)»

Згідно п.4 розділу ІІІ Загальна гігієнічна оцінка умов праці наказу МОЗ України №248 «при скороченні часу контакту зі шкідливими факторами (захист часом) застосуванні ефективних засобів індивідуального захисту рівень професійного ризику ушкодження здоров`я зменшується, внаслідок чого умови праці можуть бути оцінені менш шкідливі (відповідно до сертифіката відповідності на ЗІЗ), але не нижче ступеня 3.1 класу 3»

Відповідно до абзацу 2 пункту 1 Інструкції про застосування переліку професійних захворювань, що затверджений спільним наказом Міністерства охорони здоров`я України, Академії медичних наук України, Міністерства праці та соціальної політики України від 29.12.2000 №374/68/338 «до професійних захворювань належать такі захворювання, які виникли внаслідок професійної діяльності працюючого та зумовлені виключно або переважно впливом шкідливих речовин, певних видів робіт та інших факторів, пов`язаних з роботою».

Згідно пункту 8 Інструкції №374/68/338 «Якщо виявлене у працюючих у шкідливих умовах захворювання має змішану етіологію (професійну та непрофесійну), його слід розглядати як професійне з урахуванням відповідних даних, наведених у санітарногігієнічній характеристиці умов праці.»

ОСОБА_1 на посаді гірничого майстра дільниці вентиляції і техніки безпеки працював у ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в умовах впливу шкідливих факторів з 17 грудня 2004 року до 04 липня 2022 року, тому діагноз пневмоконіоз першої стадії, ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень, могло розвинутися у нього саме як професійне захворювання через вплив шкідливих факторів виробничого середовища під час його робочих змін.

З огляду на тривалу дію вищезазначених шкідливих факторів, вважаємо, що ЛЕК дійшла вірного висновку, що таке захворювання ОСОБА_1 має саме професійний характер.

Вважали що позивачем не надано належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження наявності істотних порушень при складанні медичного висновку, які б стали підставою для його скасування (т.2 а.с.222-229).

Представником третьої особи ОСОБА_1 Повалій ОВ. через систему «Електронний суд» було подано пояснення щодо позову в яких просили суд відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на наступне.

Так, позивач стверджує що захворювання ОСОБА_1 на хронічне обструктивне захворювання легень не може бути віднесено до професійних захворювань, так як позивачем видавались засоби індивідуального захисту органів дихання (респіратори проти аерозольні РПА-ТД), а основним професійним чинником захворювання ХОЗЛ є пил різного походження, концентрація якого в повітрі робочої зони перевищують граничнодопустимі концентрації (ГДК) і контакт працівника в таких умовах виробництва перевищує 10 років.

При цьому позивач сам і підтверджує документально, що ОСОБА_1 працював в таких умовах більше 10 років, а саме з 17.12.2004 до 04.07.2022 р. (17 років 6 місяців) у ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» шахта «Дніпровська» на посаді гірничого майстра дільниці вентиляції і техніки безпеки і на його робочому місці перевищували граничнодопустимі концентрації пилу, при нормі 4 мг/м3 вуглецю пилу, фактично було 23,73 мг/м3, про що зазначено в п. 6, 7 та п.9.1 Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього хронічного професійного захворювання ОСОБА_1 видана Південно - Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці від 05.01.2023 р. за № ПС/3.1/246-23.

Крім того, як зазначено в Інформаційній довідці про умови праці працівника, окрім показників пилу вуглецю, було перевищення і інших умов праці, таких як: - перевищення рівня шуму, при допустимому граничному 80дБА, фактично було 82 дБА; - природне освітлення взагалі було 100% відсутнє, про допустимому >0,6; - температура повітря при нормі 19-25 градусів, фактично було 26,5; - вологість повітря при нормі 75 %, фактично було 85,8%; - перебування у вимушеній робочій позі 13,1 % часу зміни, при допустимому до 10 %; - переміщення у просторі протягом зміни при допустимому 8 км, фактично було 11,7 км; - тривалість зосередження спостереження при допустимому 51-75 %, фактично 82,2 %; - навантаження на слуховий аналізатор (при виробній необхідності сприйняття мови чи диференційованих сигналів), розбірливість слів та сигналів при нормі 100-90 %, фактично було 70-50%; - змінність роботи передбачена нормою двозмінна без нічної зміни, а фактично була нерегулярна змінність з роботою в нічний час.

Всі ці перевищення норм умов праці і призвели до професійних захворювань.

Професійне захворювання це захворювання, яке виникло внаслідок професійної діяльності працюючого та зумовлено виключно або переважно впливом шкідливих речовин, певних видів робіт та інших факторів, пов`язаних з роботою.

Тобто, на підприємстві перевищені хімічні фактори, фізичні фактори, показники мікроклімату, перевищена важкість праці, напруженість трудового процесу та режим праці!!! Але при цьому, позивач стверджує що використання респіратора, який видається раз на рік працівнику, не міг допустити профзахворювання у ОСОБА_1 та повинен був його захистити від дії всіх шкідливих факторів на людину. Даний респіратор може і захищає людину від частини пилу, але не при перевищеному нормативу в 6 разів.

Крім того, позивач посилається на те, що у ОСОБА_1 встановлений діагноз хронічне обструктивне захворювання легень (ХОЗЛ), яке не обов`язково відноситься до професійного захворювання, але чомусь не звертає увагу на те, що діагноз йому встановлений «пневмоконіоз першої стадії ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень», а не просто ХОЗЛ, який може виникнути від паління, при цьому не береться до уваги що він не палить.

Також позивач чомусь не зазначає і не бере до уваги, що «Пневмоконіоз» це невиліковне і незворотнє захворювання, хронічний дифузний пневмоніт, що є наслідком вдихання виробничого пилу та характеризується розвитком фіброзу легенів.

Відповідно до наказу Міністерства охорони здоров`я України від 15.11.2005 р. N 606, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 02.12.2005 р. за N 1455/11735, визначено що пневмоконіози - хронічні професійні захворювання легенів внаслідок вдихання промислових аерозолів, які обумовлюють асептичне запалення (тобто дифузний пневмоніт), яке призводить до розвитку дифузного пневмофіброзу.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 1662 від 08.11.2000 р. (із змінами № 394 від 13.05.2020 р.) «Про затвердження переліку професійних захворювань» зазначено що: «До захворювань, що викликані впливом промислових аерозолів відносяться: Пневмоконіози: силікоз, силікатози, металоконіози, карбоконіози, гіперсенситивні пневмоніти (бериліоз).

Небезпечні та шкідливі речовини і виробничі фактори, вплив яких може викликати дане професійне захворювання: тривале вдихання пилу, який містить діоксид кремнію у вільному або сполученому стані, пил з вмістом вуглецю (вугілля, кокс, сажа, графіт, алмаз); пил металів та їх оксидів, у тому числі зварювальний аерозоль; пил мінеральний та органічний (у тому числі із штучних волокон), пластмаси, змішані види пилу.

Перелік робіт та виробництв, на яких можливе виникнення даного професійного захворювання: робота в рудниках, шахтах, відкритих кар?єрах, на збагачувальних та добувних фабриках гірничорудної та вугільної промисловості; видобуток, обробка нерудних порід і матеріалів, азбесту та інших силікатів, щебеню тощо; виробництво азбестодементу та інших азбестовмісних матеріалів (труби, шифер, панелі, дошки фрикційні, азбестотекстильні та інші вироби), виробництво фарфоро-фаянсових, скляних виробів, виробництво та застосування коксу, сажі, графітів; металургійні та ливарні виробництва, машинобудування; металообробка: зварювальні роботи; розмелювання сипких матеріалів; виробництво, обробка пластмас, сільськогосподарські та інші види робіт з виділенням пилу».

Отже, діагнози встановлені ОСОБА_1 відносяться до професійних захворювань відповідно до діючого законодавства України, крім того дані захворювання і могли виникнути лише на виробництві в небезпечних та шкідливих умовах праці, відповідно від дії тих перевищених показників умов праці в яких він пропрацював більше 17 років.

При встановленні зв?язку захворювання з умовами праці лікарсько-експертна комісія (ЛЕК) КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня м. I.I. Мечникова» ДОР» керувався діючими нормативними актами України, зокрема, Переліком професійних захворювань, затвердженим постановою КМУ від 08.11.2000 року №1662, Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року № 377.

Обґрунтуванням Медичного висновку ЛЕК послужили клінічно-діагностичні дані, динаміка захворювань, інформацією про умови праці, надані в санітарно-гігієнічній характеристиці. Будь яких даних про наявність невідповідностей у медичній документації ОСОБА_1 з медичним висновком ЛЕК КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. I.I. Мечникова» ДОР» - не має.

Також зазначили, що позовна заява про скасування медичного висновку ОСОБА_1 подана Позивачем не спрямована на захист порушених прав, їх відновлення та досягнення конкретних правових наслідків.

Даний позов є лише одним із інструментів штучного створення умов для зупинення подальшого розслідування причин виникнення професійного захворювання ОСОБА_1 . Про це свідчить наступна інформація. Оскільки за час роботи з 17.12.2004 до 04.07.2022 р. (17 років 6 місяців) у ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАт «ДТЕК Павлоградвугілля» ОСОБА_1 отримав професійне захворювання, про що видано повідомлення за формою П-3 від 05.04.2023 р. про хронічне професійне захворювання (отруєння). Діагноз встановлений КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені ОСОБА_3 ». Дане повідомлення було направлено Державною установою «Український науково - дослідний інститут промислової медицини» територіальному органу Держпраці, а саме до Південно - Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, але комісію з проведення розслідування причин виникнення професійне захворювання (отруєння) так призначено і не було, Акт розслідування не складався.

В зв?язку з тим, що протягом тривалого часу була відсутня інформація про дане розслідування, виникла необхідність звернутися до управління Держпраці з адвокатським запитом, в якому просили надати інформацію про те, чи була утворена комісія з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання (отруєння) та чи складений Акт за формою П-4 розслідування причин виникнення професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1

22.11.2023 року на електрону адресу адвоката надійшов лист Південно - Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці в якому зазначено, що управління Держпраці не зуміло організувати та утворити комісію з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання (отруєння), так як роботодавець ПрАт «ДТЕК Павлоградвугілля» не надав інформацію про людину яка буде приймати участь в комісії , тому комісію так і не утворили, розслідування не проводили.

На даний час строк дії повідомлення про хронічне профзахворювання у ОСОБА_1 вже сплинув, тому розслідування вже не буде проводитися по даному повідомленню. Крім того, особисто ОСОБА_1 звертався до роботодавця ПрАт «ДТЕК Павлоградвугілля» щодо отримання інформації стосовно розслідування причин виникнення професійне захворювання (отруєння) та результатів цієї комісії, але йому 23.11.2023 р. була надана відповідь що вони не мають обов`язку створювати комісію, ініціювати розслідування інформувати працівника щодо результатів цих комісій. В зв`язку з зазначеними обставинами, представником було направлено скаргу до Голови Державної служби України з питань праці в якій ставилось питання про здійснення перевірки законності дій посадових осіб Південно - Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці та посадових осіб ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в ігноруванні вимог Держпраці про надання інформації щодо представника роботодавця, який буде включений до складу комісії та ігнорування у прийняті участі у комісії з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 . На дану скаргу 02.01.2024 року від Державної служби України з питань праці надійшла відповідь, що для розгляду даної скарги Держпрацею «у період з 22.12.2023 по 27.12.2023 було проведено позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки у ПРИВАТНОМУ АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВІ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», , місцезнаходження: 51400, Дніпропетровська область, місто Павлоград, вулиця Соборна, будинок 76 з питань додержання вимог законодавства у сфері охорони праці. В ході перевірки було виявлено порушення вимог законодавства, а саме: ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» не надано протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 стосовно ОСОБА_1 до ПівденноСхідного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування, та водночас створені перешкоди проведення розслідування, чим було порушено вимоги статті 22 Закону України «Про охорону праці» та пункту 105 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337. За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) було складено Акт від 27.12.2023 № ПС/ДН/45278/0080 та припис про усунення виявлених порушень законодавства від 27.12.2023 № ПС/ ДН/45278/0080/П/ОП з терміном усунення порушень - 29.12.2023. На 02.01.2024 ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» не проінформувало письмово про усунення зазначеного у приписі порушення» (копія відповіді додається) (т. 1 а.с. 190-197).

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

14 серпня 2023 року до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Український науково дослідний інститут медицини», треті особи: Південно - Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, ОСОБА_1 про скасування медичного висновку про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння).

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 14 серпня 2023 указана позовна заява передана для розгляду судді Ваврушак Н.М. (т.1 а.с.18).

Ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Ваврушак Н.М. від 17 серпня 2023 року дану позовну заяву прийнято до свого провадження, розгляд справи призначено без виклику сторін, за наявними у справі матеріалами (т. 1 а.с. 21).

13 вересня 2023 року провадження у справі закрито роз`яснено позивачу право на звернення з позовом до суду у порядку адміністративного судочинства (т. 1 а.с. 55-56).

Не погодившись з даною ухвалою позивачем було подано апеляційну скаргу на ухвалу про закриття провадження у справі від 13 вересня2023 року.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 05 грудня 2023 року ухвалу Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13 вересня 2023 року скасовано та направлено для продовження розгляду (а.с. 119-122).

15 січня 2024 року ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області продовжено розгляд цивільної справи (т. 1 а.с. 134).

Ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Ваврушак Н.М. задоволено клопотання представника позивача, замінено неналежного відповідача Державної установи «Український науково дослідний інститут медицини» та належного Комунальне підприємство «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради» та справу направлено за підсудністю до Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська (т. 1 а.с.156)

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 12 березня 2024 указана позовна заява передана для розгляду судді Федоріщеву С.С. (т.1 а.с.160).

Ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська Федоріщева С.С. цивільну справу прийнято до свого провадження та призначено підготовче судове засідання (т. 1 а.с. 162-163).

17 квітня 2024 року ухвалою Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська закрито провадження по справі, оскільки даний спір підвідомчий господарському суду (т. 1 а.с. 219-223).

09 липня 2024 року постановою Дніпровського апеляційного суду ухвалу Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 17 квітня 2024 року про закриття провадження по справі скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду (т. 2 а.с. 35-42).

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 04 вересня 2024 року указана цивільна справа передана для розгляду судді Демидовій С.О. (т.2 а.с.45-46).

06 вересня 2024 року ухвалою судді справу прийнято до свого провадження та призначено проведення підготовчого судового засідання (т. 2 а.с. 47-48).

04 листопада 2024 року на адресу суду представником позивача через систему «Електронний суд» подано клопотання про витребування доказів (т. 2 а.с. 157-162), яке ухвалою суду від 13 листопада 2024 року залишене без задоволення (т. 2 а.с. 175-176).

Ухвалою суду від 13 листопада 2024 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду по суті (т. 2 а.с. 177-178).

Представник позивача в судове засідання не з`явився 04 березня (т. 3 а.с. 30) та 26 березня 2025 року надав заяви про розгляд справи за їх відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягав.

26 березня 2025 року представником відповідача надано заяву про розгляд справи за їх відсутності, в задоволенні позовних вимог просила відмовити.

Представниками третіх осіб 26 березня 2025 року через систему «Електронний суд» подано клопотання про розгляд справи за їх відсутності, проти задоволення позовних вимог заперечували.

Таким чином, суд вважає за можливе ухвалити у справі рішення суду в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК.

Фактичні обставини встановленні судом

05 квітня 2023 року відповідно до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві направлено повідомлення за формою П-3 про хронічне професійне захворювання (отруєння) ОСОБА_1 , яке 10 травня 2023 року отримано ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» Діагноз основний:

1Пневмоконіоз першої стадії (g/s,1/1,em), ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень першої стадії, групи «А», фаза нестійкої peмісії ЛН першого ступеня;

2Деформуючий артроз ліктьових суглобів (ПФ першого-другого ступеня деформуючий артроз колінних суглобів (ПФ першого-другого ступеня).

3???Двобічна хронічна нейросенсорна приглухуватість другого ступеня (з легким зниженням слуху) за класифікацією ОСОБА_4 захворювання професійні від 05 квітня 2023 року (т. 1 а.с. 6).

05 січня 2023 року Південно - Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці надано інформаційну довідку про умови праці працівника при підозрі в нього хронічного професійного захворювання ОСОБА_1 відповідно до якої висновок про умови праці працівника: Згідно з Державними санітарними нормами та правилами «Гігієнічна класифікація за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу», затвердженими Наказом МОЗ України від 08 квітня 2014 року № 248 загальна оцінка умов праці ОСОБА_1 відноситься за професією гірничий майстер дільниці вентиляції і техніки безпеки до 3 класу з ступеню « Шкідливі» (т. 1 а.с 7)

30 липня 2021 року державною службою України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів надано висновок державної санітарно- епідеміологічної експертизи висновку респіратора протиаерозольного РПА-ТД-1, РПА-ТД-2, за результатами якого технічні умови відповідають вимогам діючого санітарного законодавства України і за умовами дотриманих вимог цього висновку можуть бути використані в заявленій сфері застосування (т. 1 а.с. 8).

Відповідно до декларації про відповідність засобу індивідуального захисту вимогам Тимчасового регламенту від 28 серпня 2020 року термін дії до 27 серпня 2023 року підтверджує що продукція: засоби індивідуального захисту органів дихання: респіратори протиаерозольні РПА-ТД-1,РПА-ТД-2, категорія 3, код ДКПП 32.99.59. Відповідають технічному регламенту засобів індивідуального захисту, затвердженими постановою КМУ від 27.08.2008 (т. 1 а.с. 9).

Позивачем надано паспорт якості № 570 від 24 жовтня 2022 року фільтру протиаерозольного ФРПА (т. 1 а.с. 10).

Відповідно до наданої заступником директора з ОП довідки ОСОБА_1 працював на ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» шахта «Дніпровська» з 17.12.2004 - 04.07.2022 - гірничий майстер дільниці вентиляції і техніки безпеки. За результатами здійснення посадовими особами підприємства та територіальних органів Держпраці контролю за використанням працівниками засобів індивідуального захисту відповідно до вимог з охорони праці, не встановлено випадків виконання робіт ОСОБА_1 без застосування ЗІЗ, у зв`язку з чим на підприємстві не видавались накази про притягнення зазначеного працівника до дисциплінарної відповідальності за не використання ЗІЗ (т. 1 а.с. 11).

Південно - Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці 22 грудня 2023 року було складено припис про усунення виявлених порушень законодавства від 27.12.2023 № ПС/ ДН/45278/0080/П/ОП з терміном усунення порушень - 29.12.2023 ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ». Зміст правопорушення ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» не надало протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 стосовно ОСОБА_1 до Південно - Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці інформацію про прізвище ім по батькові та помаду представника, якого пропонується включити до складу комісії з розслідування та водночас створенні перешкоди проведення розслідування, чим порушено ст. 22 Закону України «Про охорону праці»(т. 1 а.с. 202-204).

17 січня 2024 представником ОСОБА_1 на адресу управління Держпраці було направлено адвокатський запит, в якому просили надати інформацію про те, чи була утворена комісія з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання (отруєння) та чи складений Акт за формою П-4 розслідування причин виникнення професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 200-201).

Представником позивача також надано суду протокол випробувань фільтру протиаерозольного ФРПА Р2 (т. 2 а.с. 102-104).

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного позивачем, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці.

Згідно з частиною першою статті 13 Закону України «Про охорону праці» роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

Частинами першою, другою статті 153 Кодексу законів про працю України передбачено, що на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Згідно зі статтею 171 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» професійне захворювання - це захворювання, що виникло внаслідок професійної діяльності застрахованого та зумовлено виключно або переважно впливом шкідливих речовин і певних видів робіт та інших факторів, пов`язаних з роботою.

Частиною другою статті 30 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» встановлено, що факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності врегульована Порядком № 337, який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин.

Згідно з пунктом 81 Порядку № 337 на непрацюючих пенсіонерів або осіб, які не працюють, лікарем з гігієни праці територіального органу Держпраці складається інформаційна довідка про умови праці працівника у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - інформаційна довідка) згідно з додатком 14 на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях у разі збереження цих робочих місць на підприємстві (в установі, організації), де вони раніше працювали, а у разі їх відсутності - отриманих на підставі наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах.

Пунктом 89 Порядку № 337 передбачено, що усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню.

Віднесення захворювання до хронічного професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв`язку захворювання з умовами праці згідно з цим Порядком та Переліком професійних захворювань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 листопада 2000 року № 1662 (пункт 91 Порядку № 337).

Для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу лікар-профпатолог області або міста направляє хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я, якому МОЗ надало право встановлювати остаточний зв`язок захворювання з умовами праці, з відповідними документами. До високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я у разі потреби для встановлення діагнозу можуть направлятися також хворі, які проходять обстеження у науково-дослідних інститутах (установах) медичного профілю (пункт 93 Порядку № 337).

Високоспеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння).

Діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння) може бути змінений або відмінений високоспеціалізованим профпатологічним закладом охорони здоров`я, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень і повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) покладається на керівників таких закладів і голів лікарсько-експертних комісій. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) оформляється висновком лікарсько-експертної комісії.

Відповідно до пункту 94 Порядку № 337 високоспеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння). Діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння) може бути змінений або відмінений високоспеціалізованим профпатологічним закладом охорони здоров`я, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень і повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) покладається на керівників таких закладів і голів лікарсько-експертних комісій. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) оформляється висновком лікарсько-експертної комісії.

У спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) приймається центральною лікарськоекспертною комісією державної установи «Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України», у роботі якої мають право брати участь лікарі з гігієни праці територіального органу Держпраці, закладу охорони здоров`я, робочого органу Фонду, представники підприємства (установи, організації), первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представники вищого органу профспілки. Оскарження рішення зазначеної комісії у разі незгоди хворого або роботодавця здійснюється у судовому порядку (п. 95 Порядку № 337)

Пунктом 97 Порядку № 337 передбачено, що професійний характер хронічного захворювання (отруєння) встановлюється лікарсько-експертною комісією високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (далі - лікарсько-експертна комісія), склад якої затверджує керівник такого закладу. У разі потреби до роботи лікарсько-експертної комісії залучаються спеціалісти (представники) територіальних органів Держпраці, підприємства (установи, організації), територіального органу Пенсійного фонду України, первинної організації профспілки, членом якої є хворий, або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня).

Згідно з пунктом 99 Порядку № 337 рішення про зв`язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: трудовій книжці - для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); історії хвороби за весь період спостереження; направленні хворого на огляд до лікарсько-експертної комісії з медичним висновком лікаря-профпатолога; санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці; інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається лікарями з гігієни праці територіального органу Держпраці, який здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння); висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби); акті за формою Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння).

У пункті 100 Порядку № 337 зазначено, що висновок лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) видається працівникові, а його копія надсилається головному спеціалістові з професійної патології області або міста за місцем роботи або проживання працівника та територіальному органові Пенсійного фонду України. Хворому видається довідка про стаціонарне обстеження у високоспеціалізованому профпатологічному закладі охорони здоров`я. У зазначеному висновку, крім діагнозу, обов`язково зазначаються відомості про наявність (відсутність) професійного захворювання та придатність (непридатність) до роботи за професією у несприятливих (шкідливих) умовах праці.

Високоспеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органові Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я. Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника. У разі коли хворий працював на кількох підприємствах (в установах, організаціях), де були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), або за кількома професіями, під час роботи за якими були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), повідомлення за формою П-3 надсилається на останнє підприємство (в установу, організацію), де він працював за професією, під час роботи за якою були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) (пункт 101 Положення № 337).

Пунктом 103 Положення №337 передбачено, що працівникові видається під розписку медичний висновок лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) у нього хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою згідно з додатком 20. Медичний висновок також надсилається лікарю-профпатологу, який направляв хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я за місцем його роботи або проживання (якщо він не працює).

Пунктом 105 Положення №337 передбачено, що після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів. Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування.

Пунктом 110 Порядку №337 зобов`язано роботодавця в установлений для проведення розслідування строк подати комісії з розслідування: відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали.

У пункті 112 Порядку № 337 визначено, що комісія з розслідування зобов`язана: розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).

Відповідно до пункту 113 Порядку 337 комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб територіальних органів Пенсійного фонду України та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого.

За результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 (далі - акт за формою П-4) згідно з додатком 21. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства (пункт 117 Порядку № 337).

Акт підписується головою та всіма членами комісії з розслідування. У разі незгоди із змістом акта член комісії з розслідування підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово, підписує та додає до акта як його невід`ємну частину. Акт за формою П-4, підписаний членами комісії з розслідування, протягом доби затверджується керівником територіального органу Держпраці та завіряється печаткою (пункт 118 Порядку № 337).

Так, 05 квітня 2023 року КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР» було складено медичний висновок ЛЕК про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , зокрема, про наявність у ОСОБА_1 хронічного обструктивного захворювання легень.

У своїй позовній заяві позивач посилається на те, що працівники ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в повному обсязі забезпечені та використовують засоби індивідуального захисту органів дихання, зокрема, респіраторами РПА-ТД, а тому, оскільки відсутнє достатнє підтвердження щодо виникнення у ОСОБА_1 захворювання ХОЗЛ внаслідок дії виробничих факторів, воно не може вважатися хронічним професійним захворюванням.

При цьому позивач сам і підтверджує документально, що ОСОБА_1 працював в таких умовах більше 10 років, а саме з 17.12.2004 до 04.07.2022 р. (17 років 6 місяців) у ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» шахта «Дніпровська» на посаді гірничого майстра дільниці вентиляції і техніки безпеки і на його робочому місці перевищували граничнодопустимі концентрації пилу, при нормі 4 мг/м3 вуглецю пилу, фактично було 23,73 мг/м3, про що зазначено в п. 6, 7 та п.9.1 Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього хронічного професійного захворювання ОСОБА_1 видана Південно - Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці від 05.01.2023 р. за № ПС/3.1/246-23.

Крім того, як зазначено в Інформаційній довідці про умови праці працівника, окрім показників пилу вуглецю, було перевищення і інших умов праці, таких як: - перевищення рівня шуму, при допустимому граничному 80дБА, фактично було 82 дБА; - природне освітлення взагалі було 100% відсутнє, про допустимому >0,6; - температура повітря при нормі 19-25 градусів, фактично було 26,5; - вологість повітря при нормі 75 %, фактично було 85,8%; - перебування у вимушеній робочій позі 13,1 % часу зміни, при допустимому до 10 %; - переміщення у просторі протягом зміни при допустимому 8 км, фактично було 11,7 км; - тривалість зосередження спостереження при допустимому 51-75 %, фактично 82,2 %; - навантаження на слуховий аналізатор (при виробній необхідності сприйняття мови чи диференційованих сигналів), розбірливість слів та сигналів при нормі 100-90 %, фактично було 70-50%; - змінність роботи передбачена нормою двозмінна без нічної зміни, а фактично була нерегулярна змінність з роботою в нічний час.

КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР» при встановленні оспорюваного діагнозу керувалося, зокрема, Переліком професійних захворювань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 листопада 2000 р. №1662, відповідно до пункту 4 розділу ІІ якого, визначено, що захворювання Хронічний бронхіт: пиловий, токсико-пиловий (J44, J68.4) може бути викликане впливом таких небезпечних та шкідливих речовин і виробничих факторів як тривале вдихання усіх вищенаведених видів пилу (зокрема, тривале вдихання пилу, який містить діоксид кремнію у вільному або сполученому стані, пил з вмістом вуглецю (вугілля, кокс, сажа, графіт, алмаз); пил металів та їх оксидів, у тому числі зварювальний аерозоль; пил мінеральний та органічний (у тому числі із штучних волокон), пластмаси, змішані види пилу), а також органічного пилу рослинного і тваринного походження (борошняний, зерновий, волосяний, вовняний, тютюновий, паперовий, цукровий та інші). Одночасна дія пилового, хімічного факторів (подразнювальні речовини, компоненти вихлопу самохідних гірничих машин тощо) та несприятливих метеофакторів.

Водночас, у вказаному пункті Переліку професійних захворювань наведено перелік робіт та виробництв, на яких можливе виникнення професійного захворювання, а саме: роботи в рудниках, шахтах, відкритих кар`єрах, на збагачувальних та добувних фабриках гірничорудної та вугільної промисловості; видобуток, обробка нерудних порід і матеріалів, азбесту та інших силікатів, щебеню тощо; виробництво азбестоцементу та інших азбестовмісних матеріалів (труби, шифер, панелі, дошки фрикційні, азбестотекстильні та інші вироби), виробництво фарфоро-фаянсових, скляних виробів, виробництво та застосування коксу, сажі, графітів; металургійні та ливарні виробництва, машинобудування; металообробка: зварювальні роботи; розмелювання сипких матеріалів; виробництво, обробка пластмас, сільськогосподарські та інші види робіт з виділенням пилу, а також виробництва: валяльне, борошномельно-круп`яне, цукрове, первинна обробка бавовни, льону та інших луб`яних культур, а також інші види робіт, пов`язані з виділенням пилу.

Також КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР», окрім клінічних та функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у документах, передбачених п.99 Порядку №337, було враховано положення пункту 8 Інструкції про застосування переліку професійних захворювань, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України, Академії медичних наук України, Міністерства праці та соціальної політики України 29.12.2000 №374/68/338, відповідно до змісту якого, якщо виявлене у працюючих у шкідливих умовах захворювання має змішану етіологію (професійну та непрофесійну), його слід розглядати як професійне з урахуванням відповідних даних, наведених у санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці.

Як зазначив представник відповідача в наданому відзиві на позовну заяву, що відповідно до Виписок з медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого, ОСОБА_1 знаходиться на обліку з приводу пневмоконіозу першої стадії, ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень, та неодноразово лікувався через загострення хвороби, яке супроводжувалося тимчасовою втратою працездатності. Таким чином, за результатами проведених у відділенні профпатології КП «ДОКЛ ім.І.І.Мечникова» ДОР» комплексних клінічних, функціональних, рентгенологічних, лабораторних досліджень, вивчення перебігу хвороби та оцінки умов праці на робочих місцях, ОСОБА_1 було встановлено оспорюваний позивачем діагноз.

Разом з тим, на сьогодні можливість виникнення професійної етіології ХОЗЛ визнана світовою науковою спільнотою. В перелік професійних захворювань країн-членів Міжнародної організації праці, серед яких є і Україна, зазначена патологія була включена у 2002 році. ХОЗЛ професійної етіології діагностується при сполученні типових клінічних ознак захворювання, відповідних даних спірометрії з наявністю в анамнезі хворого контакту з токсичними та подразнюючими речовинами, у концентраціях, що перевищують граничнодопустимі, в умовах виробництва протягом 10 та більше років.

ОСОБА_1 на посаді гірничого майстра дільниці вентиляції і техніки безпеки працював у ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в умовах впливу шкідливих факторів більше 10 років, а саме з 17 грудня 2004 року до 04 липня 2022 року, що дає підстави стверджувати, що пневмоконіоз першої стадії, ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень, могло розвинутися у нього саме як професійне захворювання через вплив низки факторів під час численних робочих змін.

З огляду на тривалу дію вищезазначених шкідливих факторів ЛЕК дійшла переконання, що таке захворювання ОСОБА_1 має саме професійний характер.

Натомість, позивачем належних та допустимих доказів на спростування означених обставин не надано та відсутність причинно-наслідкового зв`язку між захворюваннями працівника та дією шкідливих факторів виробничого середовища й трудового процесу, не доведено.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) сформульовано висновки про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину потрібно доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тож певна обставина може вважатися доведеною, якщо інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс.

Верховний Суд наголошує, що обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Представником позивача не надано суду жодного належного та допустимого доказу того, що ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», як роботодавець, бажало брати участь у лікарській експертній комісії для встановлення наявності або відсутності професійного захворювання у ОСОБА_1 , та повідомляло про це КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» ДМР».

Крім того слід зазначити, що відповідно до наданої відповіді Південно - Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці на адвокатський запит представника Писаренка О.М. повідомили, що у період з 22.12.2023 по 27.12.2023 було проведено позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки у ПРИВАТНОМУ АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВІ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВ УГІЛЛЯ», з питань додержання вимог законодавства у сфері охорони праці. За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) було складено Акт від 27.12.2023 № ПС/ДН/45278/0080 та припис про усунення виявлених порушень законодавства від 27.12.2023 № ПС/ДН/45278/0080/П/ОП з терміном усунення порушень - 29.12.2023. У своїй відповіді на виконання припису про усунення виявлених порушень законодавства від 27.12.2023 № ПС/ДН/45278/0080/П/ОП керівник ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» повідомив, що листом від 09.11.2023 № 13/3213 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці було направлено письмову інформацію про прізвище, ім?я, по батькові та посаду представників роботодавця ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», яких пропонується включити до складу комісії з розслідування. При цьому зазначаємо, що Інформація надійшла до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці 13.11.2023, в той час, коли 05.10.2023 сплинув строк дії повідомлення КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені I.I. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради про хронічне професійне захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , працівника ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» від 05.04.2023 № 116/3940. Таким чином, причиною не утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , працівника ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», була відсутність своєчасного надання Інформації. Також зазначено, що проведення розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) комісією з розслідування, до складу якої не входить представник роботодавця, суперечить вимогам Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337. Для попередження повторності порушень ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» посадовими особами Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці вживаються необхідні заходи в межах повноважень, визначених діючим законодавством, з урахуванням введення воєнного стану.

Враховуючи, що в судовому засіданні позивачами належними та допустимими доказами не доведено суду жодних істотних порушень при складанні медичного висновку, які б стали підставою для його скасування, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Судові витрати розподілити відповідно із ст. 141 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), № 4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 13, 76-78, 81, 141, 263-265,355 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Комунального підприємства «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради», треті особи: Південно - Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, ОСОБА_1 про скасування медичного висновку про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) відмовити в повному обсязі.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 02 квітня 2025 року

Суддя С.О. Демидова