Справа № 541/301/24
Провадження № 2-з/541/5/2025
У Х В А Л А

Іменем України

02 квітня 2025 року м. Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Дністрян О.М.,

при секретарі Докуніній А.С.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

В с т а н о в и в :

В провадженні Миргородського міськрайонного суду Полтавської області перебуває цивільна справа за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 , про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди джерелом підвищеної безпеки, та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди (збитків), завданої спадкодавцем.

31 березня 2025 року позивач за зустрічним позовом (відповідач за первісним позовом) ОСОБА_1 подала до суду заяву про забезпечення зустрічного позову, в якій просить забезпечити зустрічний позов шляхом накладення арешту на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 , що успадкована відповідачем за зустрічним позовом ОСОБА_2 .

Заяву про забезпечення позову ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що у відзиві на зустрічний позов ОСОБА_2 фактично заперечує прийняття нею у спадщину частини квартири АДРЕСА_1 , у межах вартості якої, встановленої експертним висновком, підлягає відшкодуванню завдана їй спадкодавцем майнова шкода. На думку заявниці така позиція ОСОБА_2 , яка оформила свої спадкові права на частину квартири, може вказувати на реальну можливість відчуження цього нерухомого майна, що суттєво ускладнить чи унеможливить виконання рішення суду за зустрічним позовом. Тому звернулася до суду із заявою про забезпечення зустрічного позову шляхом накладення арешту на 1/4 частину квартири.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ст. 150 ЦПК позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку;8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

За ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року за №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» зазначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з позовною заявою, позовним вимогам.

Співмірність, зокрема, передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, чи майнових наслідків заборони відповідачу, іншим особам здійснювати певні дії.

Крім того, у п. 20 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 №5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» зазначено, що з метою забезпечення знаходження майна у володінні відповідача на час судового розгляду позову про право на це майно суд за клопотанням позивача може вжити заходи забезпечення позову, наприклад, накласти арешт на майно, заборонити відповідачеві вчиняти певні дії (розпоряджатися і/або користуватися спірним майном), заборонити державному реєстратору прав на нерухоме майно вносити зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно тощо.

Частиною 6 ст. 153 ЦПК України передбачено, що залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Предметом зустрічного позову, з яким ОСОБА_1 звернулася до суду, є відшкодування майнової шкоди (збитків), завданих спадкодавцем ОСОБА_4 - батьком відповідачки за зустрічним позовом ОСОБА_2 .. В позовній заяві ОСОБА_1 просить стягнути з відповідачки ОСОБА_2 на її користь в рахунок відшкодування майнової шкоди (збитків), завданої спадкодавцем внаслідок пошкодження її майна в розмірі 164847 грн. та понесені нею судові витрати, так як шкода заподіяна ОСОБА_4 , який помер, а відповідачка ОСОБА_2 прийняла спадщину після його смерті.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 24.02.2024, номер довідки 367235713, ОСОБА_4 на праві спільної часткової власності належала 1/4 частина квартири АДРЕСА_1 .

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого приватним нотаріусом Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Гриб Ю.М. 05.05.2023, ОСОБА_2 отримала у спадщину після смерті батька ОСОБА_4 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 .

Згідно Акту приймання-передачі наданих послуг №MRD-7859-1384367 від 23.08.2023 ФОП ОСОБА_5 надано послуги по ремонту транспортного засобу Mitsubishi Outlander III, державний номерний знак НОМЕР_1 , на суму 164847,00 грн.

Згідно Висновку судової оціночно-будівельної експертизи №27 від 13.12.2024 ринкова вартість 1/4 частини квартири АДРЕСА_2 , складає 123925 грн.(495700х4).

Оскільки невжиття заходів забезпечення позову в даному випадку може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, поновлення порушених прав позивача за зустрічним позовом, за захистом яких вона звернулася, та враховуючи предмет позову, з яким ОСОБА_1 звернулась до суду, наведені заявницею докази та обґрунтування заявлених вимог у заяві про забезпечення позову, їх розумність та співмірність, наявність зв`язку між заходами забезпечення позову та предметом зустрічних позовних вимог, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 151, 153 ЦПК України, суд -

У х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 , яка успадкована відповідачем по зустрічному позову ОСОБА_2 .

Копію ухвали суду направити до відома сторонам по справі та відповідним установам для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до вимог ч. 10 ст. 153 ЦПК України оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає розгляду справи.

Суддя О.М. Дністрян