Справа № 362/1259/25
Провадження № 2/362/1793/25
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

03 квітня 2025 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності, стягнення грошової компенсації, визнання особистою приватною власністю та покладення судових витрат,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 2 і 4 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

-дійсні адреси місця проживання сторін, оскільки в Київській області не існує Васильківського району;

-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Насамперед, вимоги пункту сьомого прохальної частини позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки вони взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладене у вказаному пункті прохальної частини позову прохання не є способом захисту цивільних прав який використовується при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, вирішення питання про розподіл судових витрат, про що позивач просить у пункті сьомому прохальної частини заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Отже, позовними вимогами по суті є лише і тільки вимоги про поділ майна подружжя.

Одночасно, позивачці слід уточнити вимоги пунктів першого і другого прохальної частини позову та вказати розмір часток в яких вона просить визнати майно спільною сумісною власністю, оскільки замість цифрового значення частки вказано знак питання: символ «?».

При цьому, позивачці слід вирішити питання щодо правомірності та обґрунтованості заявлення позовних вимог які сформульовано у пункті третьому прохальної частини позову, оскільки положення цивільного процесуального закону не надають позивачу права заявляти позовні вимоги замість відповідача та в його інтересах, позаяк саме ОСОБА_2 належить процесуальне право просити про визнання за ним права власності на конкретне майно.

Також, позивачці слід уточнити вимоги пункту четвертого прохальної частини позову та вказати розмір часток за які вона просить стягнути компенсацію, оскільки замість цифрового значення частки вказано знак питання: символ «?».

Крім того, при подачі позову слід обов`язково дотримуватись вимог статті 177 ЦПК України.

Зокрема, в порушення вимог частини першої статті 177 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви документ про сплату судового збору у визначеному законом розмірі.

Дана обставина підтверджується переліком додатків до позову, в якому відсутня вказівка про те, що до позову додано «документ про сплату судового збору».

Тобто, якщо у додатку не вказано, що до позову додається «документ про сплату судового збору», то є очевидним висновок, що вказаного документу до позову не додано.

До того ж, позивачу необхідно врахувати вимоги частини третьої статті 6 Закону України «Про судових збір», відповідно до якої за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру; у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, враховуючи, що у позові заявлено фактично шість позовних вимог:

1.чотири немайнового характеру, про:

-визнання спільною сумісною власністю автомобіля марки «Mitsubishi»;

-визнання спільною сумісною власністю автомобіля марки «Suzuki»;

-визнання особистою приватною власністю земельної ділянки;

-визнання особистою приватною власністю житлового будинку, і

2.дві майнового характеру, про:

- визнання права власності відповідача на автомобіль;

- стягнення грошової компенсації;

позивачу слід сплатити судовий збір за ставками, встановленими для позовних заяв майнового і немайнового характеру, за кожну із чотирьох позовних вимог немайнового характеру та за вимогами майнового характеру.

При цьому, суд враховує, що за дві позовні вимоги майнового характеру про визнання права власності та стягнення грошової компенсації, необхідно сплатити судовий збір лише як за одну позовну вимогу майнового характеру в залежності від розміру ціни позову яка дорівнює сумі вартості спірного автомобіля та суми грошової компенсації.

Серед іншого, в порушення вимог частини першої статті 177 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви доказ надсилання відповідачу копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Крім того, суд звертає увагу представника позивача на необхідності чіткого і конкретного формулювання додатків до позову при формуванні переліку додатків через систему «Електронний суд».

Належним зазначенням додатку є зазначення назви документу та його реквізитів (номеру, дати та інше).

Дане питання є надзвичайно важливим та до нього не слід відноситись формально, оскільки саме від того як сформульовано додатки до позову, залежить висновок про те, звідки в матеріалах справи опинився той чи інший документ.

Натомість, у даному випадку представником фактично додано до позову документи які відсутні в переліку додатків до позову.

При цьому, суд зауважує, що перелік додатків за змістом позову є відмінним із переліком додатків які представником фактично вказано в системі «Електронний суд», що створює плутанину із тим, які саме документи додає адвокат, ті які вказані в переліку до позову (31 додаток), чи ті які зазначено в додатках до електронного документу в системі «Електронний суд» (37 додатків)!!!

У зв`язку із цим, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності, стягнення грошової компенсації, визнання особистою приватною власністю та покладення судових витрат.

Повідомити про вказане позивача та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя