Справа № 367/1996/25
Провадження №2/367/3369/2025
РІШЕННЯ

Іменем України

02 квітня 2025 року місто Ірпінь

Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Білогруд О.О.,

при секретарі Трофимчук С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Ірпінського міського суду Київської області позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

установив:

позивачка ОСОБА_1 звернулася до Ірпінського міського суду Київської області з позовом про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 з 20.12.2014, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . У подружжя є спільні неповнолітні діти, а саме - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спільне проживання з відповідачем припинилося з квітня 2024 року, з того часу шлюбні відносини фактично припинилися, спільне господарство не ведеться, сімейні відносини не склалися, подружжя проживає в різних регіонах. Будь-які спроби збереження сім`ї були безрезультатними, що свідчить про фактичний розпад шлюбу. У зв`язку з чим позивачка, вважає за необхідне розірвати шлюб між нею та відповідачем та просила повернути їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.02.2025 справу передано для розгляду судді Білогруд О.О. З метою встановлення зареєстрованого місця проживання відповідача суддею через підсистему «Електронний суд» сформовано запит з Єдиного демографічного реєстру. Згідно відповіді від 20.02.2025 № 1134277 зареєстроване місце проживання відповідача значиться за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з тим, з метою встановлення зареєстрованого місця проживання позивачки суддею сформовано запит з Єдиного демографічного реєстру. Згідно відповіді від 20.02.2025 № 1134277 зареєстроване місце проживання позивача значиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 20.02.2025 постановлено зобов`язати Міністерство соціальної політики України надати інформацію з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб, щодо позивачки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Листом № 5399/0/290-25/19 від 27.02.2025 (вх.№10001 від 27.02.2025) Міністерство соціальної політики України повідомило, що згідно відомостей Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб, ОСОБА_1 фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Ухвалою судді від 28.02.2025 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено до розгляду на 02.04.2025.

У судове засідання 02.04.2025 сторони не з`явилися.

У позовній заяві позивачка просила розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги задовольнити та покласти на відповідача судові витрати у справі. 03.03.2025 від представника відповідача адвоката Ігнатова Є.Є. надійшла заява про розгляд справи за відсутності ОСОБА_2 , проти задоволення позову не заперечував.

Враховуючи позицію сторін, керуючись статтею 223 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд вважає можливим провести судове засідання без участі сторін на підставі наявних у справі доказів.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті 247 ЦПК України).

Частиною восьмою статті 279 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Оскільки відповідач звернувся до суду із заявою, в якій зазначив про визнання позовних вимог, тому суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, в зв`язку з чим є підстави для ухвалення судового рішення у справі.

За частиною четвертою статті 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Фактичні обставини, встановлені судом.

20.12.2014 ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_5 ) уклала шлюб з ОСОБА_2 у Бабушкінському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, про що 20.12.2014 складено відповідний актовий запис за №921. Після укладення шлюбу ОСОБА_6 було присвоєно прізвище - ОСОБА_7 . Вказане підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 .

В період шлюбу у сторін ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого 08.12.2021, та ІНФОРМАЦІЯ_2 народився син ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , виданого 08.02.2024.

Відповідно до статті 16 Загальної декларації прав людини від 10.12.1948, чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються.

Сім`я є природним і основним осередком суспільства і має право на захист з боку суспільства та держави.

Відповідно до частини третьої статті 105 Сімейного кодексу України (далі СК України), шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги статті 110 Сімейного кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно з частиною першою статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до частини третьої статті 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (частина друга статті 104 СК України).

Відповідно до частини другої статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 СК України).

Відповідно до частини другої статті 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до частини другої статті 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Відповідно до частини третьої статті 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно з положеннями частини четвертої статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, перевіривши фактичні обставини справи письмовими доказами, враховуючи, що регулювання шлюбно - сімейних відносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаємопорозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи його розірвання, тобто шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, а примушування до шлюбу не допускається, враховуючи, що сторони ініціативи щодо примирення не проявили, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно частин першої та другої статті 141 ЦПК України розподіл судових витрат між сторонами судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З огляду на клопотання позивача про покладення судових витрат на відповідача та враховуючи, що позовні вимоги задоволено у повному обсязі, судові витрати по справі, зокрема суму судового збору, сплаченого позивачкою при зверненні до суду, слід стягнути з відповідача на її користь.

Після розірвання шлюбу за позивачкою залишити дошлюбне прізвище ОСОБА_5 .

З урахуванням наведеного‚ на підставі статей 24, 56, 105, 110, 112 Сімейного кодексу України та керуючись статтями 12, 19, 76-81, 141, 258-259, 263-265, 273, 280, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений 20 грудня 2014 року між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою міста Тель-Авів, Ізраїль, та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженцем міста Павлоград, Дніпропетровської області, Україна, зареєстрований Бабушкінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, за актовим записом № 921.

Після розлучення позивачці ОСОБА_1 відновити дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 сплачені нею судові витрати у справі у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 (двадцять) копійок.

Після набрання законної сили рішення суду про розірвання шлюбу направити до органу Державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Повний текст рішення складено та підписано 02.04.2025

ПОЗИВАЧ: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_4 , фактичне місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_5 ;

ВІДПОВІДАЧ: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_6 .

Суддя О.О. Білогруд