Справа № 293/321/25
Провадження № 2-з/293/3/2025
УХВАЛА

31 березня 2025 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

розглядаючи заяву адвоката Васинчука Сергія Миколайовича

про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

27.03.2025 адвокат Васинчук С.М. як представник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, за змістом якої просить:

в межах розглянутої судом справи скасувати арешт майна ОСОБА_1 , накладений ухвалою Черняхівського районного суду Житомирської області від 04.08.2009 у справі 2-з-4/2009.

Вирішуючи питання про прийняття заяви до розгляду, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Отож заява про скасування арешту майна є заявою з процесуальних питань.

Відповідно до частини 1 ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Згідно із ч.2 ст. 183 ЦПК України до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Натомість заява про скасування арешту майна не відповідає вимогам, встановленим ст. 183 ЦПК України.

Так, у порушення визначених вимог щодо форми та змісту письмової заяви остання не містить:

повного найменування учасників справи;

зміст питання, яке має бути розглянуто судом, його правові підстави та відповідно прохання заявника;

переліку документів та інших доказів, які підтверджували викладені в заяві обставини, зокрема, копії ухвали на яку заявник здійснює посилання у заяві, та як і доказів того, що таке майно, а саме квартира АДРЕСА_1 , належить саме ОСОБА_1 .

При цьому, суд звертає увагу заявника на те, що згідно отриманої судом інформації, а саме копії рішення суду за наслідками розгляду справи, в межах якої постановлено ухвалу про накладення арешту на належне майно ОСОБА_1 , будь-які відомості про арешт майна відсутні.

Отож суд наголошує, що зазначення та надання доказів накладення арешту на майно ОСОБА_1 , є обов`язковим.

Суд вказує, що додана заявником інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна не є тим достатнім та самостійним доказом, який надасть суду об`єктивну можливість ухвалити законне та обґрунтоване рішення за наслідками розгляду заяви про скасування арешту майна.

Окрім того, за даними цієї довідки, вказане заявником нерухоме майно відносно якого застосоване обтяження, має два власника, два типи застосованого обтяження та дві підстави їх застосування.

Так, у розділі «Відомості з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна», відповідно до ухвали Черняхівського районного суду Житомирської області від 07.02.2000, на яку саме здійснює посилання заявник, має місце запис за типом обтяження: заборона на нерухоме майно/об`єкт обтяження: домоволодіння все, адреса: АДРЕСА_2 , власником якої зазначений ОСОБА_2 , реєстраційний номер обтяження: 3443637.

В той час, відповідно реєстраційного номера обтяження 9001094, має місце запис за типом обтяження: арешт нерухомого майна: квартира адреса: АДРЕСА_2 , власник: ОСОБА_1 / підстава обтяження: ухвала, 2-3-4, 04.08.2009, Черняхівський районний суд.

Також заявник у порушення вимог ч.2 ст. 183 ЦПК України не додає доказів надіслання (надання) усім учасникам справи (провадження) даної заяви відповідно до наявного переліку таких за рішенням суду.

Серед іншого, суд додатково звертає увагу, що додані до заяви документи в копіях не мають належного засвідчення відповідно до вимог ч.2 ст.95 ЦПК України.

Таким чином, подана заява не відповідає вимогам частин 1,2 статті 183 ЦПК України, враховуючи відсутність конкретного змісту питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; не визначення підстав такої заяви; переліку документів та інших доказів, які підтверджували викладені в заяві обставини, не надання доказів на підтвердження направлення заяви іншим учасникам справи.

Відповідно до вимог частини 4 статті 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

За викладених обставин, враховуючи що заява адвоката Васинчука С.М. від 27.03.2025 подана до суду без додержання вимог ч.ч. 1,2 ст. 183 ЦПК України, суд дійшов висновку про повернення такої заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 183, 260 ,261,353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву адвоката Васинчука Сергія Миколайовича про скасування арешту майна повернути без розгляду.

2. Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана: 31.03.2025.

Суддя Людмила ЛОСЬ