Провадження № 2/202/921/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2025 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська в складі:

Судді Доценко С.І.,

за участі секретаря Тарасової К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Лиманської міської ради Донецької області, Лиманської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, третя особа Державний нотаріус Лиманської Державної нотаріальної контори Семенова Ірина Миколаївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

В обґрунтування позову зазначає, що вона є онукою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно, яке складається з частки квартири, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_1 . Померлою заповіт не був складений. За відсутності заповіту має місце спадкування за законом. Позивачка є єдиним спадкоємцем та з метою отримання спадщини 13 липня 2019 року звернулася до державного нотаріуса Лиманської державної нотаріальної контори Семенової І.М. з заявою про прийняття спадщини та відповідними документами та отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивачка пропустила строк на прийняття спадщини. Обставиною, яка унеможливила звернення позивачки до нотаріуса у визначений законом строк було те, що спадкодавець померла у росії і значний час позивачка не могла отримати свідоцтво про смерть ОСОБА_2 , хоча своєчасно звернулась. Без свідоцтва про смерть не могла звернутись до нотаріуса. Тому позивач просила суд визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та задовольнити позов.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 09.09.2024 року було відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 01.11.2024 року закрите підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду.

Позивач в судове засідання не з`явилася, однак надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність.

Представник Лиманської міської ради Донецької області Анацький С.В. не з`явився надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність за наявними документами у справі.

Дослідивши матеріали справи суд встановив наступні фактичні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , 1925 року народження,що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 , яке видане виконавчим комітетом Нижнєкамьского муніципального району Республіки Татастан. Дата видачі документу 18 січня 2019 року.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом 22 .11.2011 року ОСОБА_3 , як донька , і ОСОБА_2 , як мати, прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 . ОСОБА_1 видано свідоцтво про право на спадщину на частку квартири в АДРЕСА_1 .

Родинні відносини ОСОБА_5 зі спадкодавцем ОСОБА_6 підтверджуються також свідоцтвами про народження її, батька ОСОБА_4 а також свідоцтвом про шлюб позивачки, яка при укладенні шлюбу змінила прізвище з ОСОБА_7 на ОСОБА_5 .

На підставі цих доказів судом встановлено, що ОСОБА_5 є онукою ОСОБА_2 .

Відповідно до копії заяви ОСОБА_1 до Лиманського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області від 30.11.2018 року вона зверталась за правовою допомогою у витребуванні свідоцтва про смерть ОСОБА_2 .

Позивач звернувся до державного нотаріуса з метою прийняття спадщини, однак державним нотаріусом була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини та ненадання доказів постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, що підтверджується копією такої постанови від 13.07.2019 року .

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст.1222, ч.1 ст.1220, ч. 1 ст.1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1ст. 1268 ЦК України).

Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За правилами ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування № 7 від 30.05.2008 року встановлено, що при вирішенні питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у своїй постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 визначив, коли строк прийняття спадщини буде вважатися пропущеним з поважних причин. Згідно з цим судовим рішенням поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців;2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна;3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними;4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України;5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Виходячи із досліджених доказів, судом встановлено, що спадкодавець померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивач є спадкоємцем п`ятої черги за законом, та мала би звернутись до нотаріальної контори про прийняття спадщини до 18 лютого 2019 року включно. Вона ж до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернулася 13 липня 2019 року, з пропуском встановленого строку на прийняття.

Судом встановлено, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин. Спадкодавець померла в рф ІНФОРМАЦІЯ_1 .Позивачка 30.11.2018 року зверталась у встановленому законом порядку для витребування свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , яке було видано на підставі звернення уповноважених органів України до уповноважених органів рф. Надана копія свідоцтва про смерть має дату видачі в рф 18.01.2019 року .

Позивачка стверджує, що вона отримала свідоцтво про смерть баби ОСОБА_2 поза межами шестимісячного строку після смерті спадкодавця, що не спростовано, та з чим погоджується суд, враховуючи час пересилання документу із іншої держави.

Таким чином, враховуючи що місцем реєстрації смерті спадкодавця, відповідно до свідоцтва про смерть, є інша держава і є достатні докази, що у позивачки існували об`єктивні причини, які перешкодили їй своєчасно звернутись до нотаріуса для прийняття спадщини, тому суд вважає поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини, та на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк тривалістю в три місяці, який буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обчислювати з дня набрання рішенням законної сили.

Виходячи із принципу пропорційності між досягненням можливої мети та інтересами суспільства, з одного боку, та переслідуємо метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право на справедливий суд, яке включає право доступу до суду, що окрім звернення до суду для вирішення певного питання передбачає те, що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення особою свого права, та застосовувати принцип «пропорційності» при втручанні в право власності, щоб не порушити ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод», позов слід задовольнити, а позивачу - надати додатковий строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця.

Тому суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 354 ЦПК України, ст.1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Лиманської міської ради Донецької області, Лиманської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, третя особа Державний нотаріус Лиманської Державної нотаріальної контори Семенова Ірина Миколаївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити додатковий строк для подання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , заяви до нотаріальних органів про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно з частиною п`ятою статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складене 13.03.2025 року.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України або в підсистемі "Електронний суд".

Суддя С. І. Доценко