Провадження № 2-п/357/25/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 квітня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Любченко А. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання № 5, заяву представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Несвітайло О.М. про перегляд заочного рішення по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Еліт Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду від 04.03.2025 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Еліт Фінанс» було задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість за Кредитним договором у розмірі 41518,06 грн. і частково стягнуто в рахунок відшкодування судових витрат 6028,00 грн.

Відповідач по справі, 12.03.2025року, через свого представника, звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що не була належно повідомлена про розгляд справи, стверджує, що кредитний договір не укладала, кошти в АТ «Альфа-Банк» не отримувала. Відповідач вказує, що суд не дослідив оригінали кредитного договору та інших письмових доказів. Наразі представник відповідача звернувся до позивача із запитом про надання всієї інформації по історії кредитного договору від 18.04.2016 року та чекає відповіді. ОСОБА_1 не може пригадати, що вона укладала з АТ «Альфа-Банк» будь-які договри, відповідач ставить під сумнів сам факт наявності укладеної угоди.

В судовому засіданні представник заявника, адвокат Несвітайло О.М. підтримав заяву про перегляд заочного рішення, послався на аргументи і обставини, що викладені письмово в даній заяві та повідомив, що направив суду клопотання про витребування доказів.

Позивач не направив в судове засідання свого представника, про день та час розгляду справи були повідомлені належним чином.

Суд визнав можливим розглянути заяву про перегляд заочного рішення без участі представника позивача, оскільки він належно повідомлений і його неявка не перешкоджає розгляду заяви (ст. 287 ЦПК України).

Проаналізувавши матеріали даної справи і заяви про перегляд рішення по ній, суд дійшов до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З конструкції наведеної статті вбачається, що лише за наявності двох умов можливе скасування заочного рішення.

Таким чином, підставами для перегляду заочного рішення є, одночасно обставини про наявність доказів, що мають істотне значення для справи та відсутність відповідача в судовому засіданні з поважних причин, або необізнаність про розгляд справи.

В даному випадку, після відкриття провадження у справі, суд тричі призначав судові засідання для розгляду даного спору (на 07.01.2025р., 11.02.2025р., 04.03.2025р.), та суду повернулося рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення 18.02.2025 року особисто ОСОБА_1 (а.с.57). Представник відповідача надав суду письмове повідомлення від особи ОСОБА_2 , стверджуючи, що вона є поштарем та яка письмово повідомила, що рекомендований лист на ім`я ОСОБА_1 насправді був вручений коменданту гуртожитку, а не особисто ОСОБА_1 (а.с.77).

При цьому суд звертає увагу, що рішення у даній справі було ухвалено 04.03.2025р., а наступного дня 05.03.2025р. відповідач звернулася за правничою допомогою (а.с.67).

З огляду на вищевикладене, твердження представника відповідача про неналежне повідомлення відповідача в судові засідання не може бути доказом про необізнаність відповідача про розгляд даної справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс проти Іспанії» від 07 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В заяві про перегляд заочного рішення заявник аналізує докази, що були надані стороною позивача, ставить їх під сумнів і при цьому не надає та не вказує про існування інших доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, і які не досліджувались судом при розгляді справи у зв`язку із неявкою відповідача.

Сторона відповідача наводить свої бачення щодо достатніх, належних і допустимих доказів позивача, представник відповідача зазначає, що ОСОБА_1 не може пригадати, що укладала 18.04.2016р. з АТ «Альфа-Банк» будь-які договори, але при цьому, не вказує про докази відсутності у неї кредитних зобов`язань перед позивачем, чи неналежність їй рахунку куди надходили кошти, чи доказів в підтвердження іншого розміру боргу, чи доказів звернення до правоохоронних органів з приводу викрадення її персональних даних та неправомірного оформлення кредиту іншої особою, та ін. Представник відповідача в судовому засіданні зазначив, що звернувся до позивача з клопотанням про витребування доказів, однак наведене обставина не може слугувати підставою для скасування заочного рішення.

Також, представник відповідача в заяві про перегляд заочного рішення зазначив, що ОСОБА_1 є учасником бойових дій, а тому суд мав звільнити її від сплати судового збору.

Однак, як зазначено в п.12, 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків; учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14- 730цс19).

Спір в даній справі стосується кредитних правовідносин, та не пов`язаний з виконанням військового обов`язку і тому він не відноситься до категорії справ, пов`язаних із захистом прав ОСОБА_1 , саме як учасника бойових дій, а відтак вона не звільняється від стягнення судового збору.

Аналізуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що справу було розглянуто у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Варто зазначити, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Згідно ч.3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, та у такому випадку згідно ч.4 цієї статті у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

В матеріалах заяви про перегляд заочного рішення та під час дослідження матеріалів цивільної справи судом не виявлено належних доказів, що спростовують встановлені рішенням суду обставини та мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування заочного рішення суду, тому подану заяву необхідно залишити без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 284, 286, 287,288, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі 357/17676/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Еліт Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя О. Я. Ярмола