Номер провадження 2/243/911/2025
Номер справи 243/2559/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

«31» березня 2025 року Суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Хаустова Т.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача адвокат БОГУШ Володимир Данилович, до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИЛА:

28 березня 2025 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_2 , представник позивача адвокат Богуш Володимир Данилович, до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування.

Позовна заява не може бути призначена до розгляду, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а саме позовна заява повинна містити у собі:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Позовна заява ОСОБА_2 , має наступні недоліки:

- не сплачено судовий збір в повному обсязі.

Судовий збір збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення правосуддя.

Відповідно до пункту 2 частини 1 ст. 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» з позовної заяви майнового характеру, справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19 листопада 2024 року № 4059-IX, розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2025 року складає 3028,00 грн.

Позивач не входить до категорії осіб, які звільняються від сплати судового збору.

В позовній заяві представник позивача ОСОБА_2 адвокат Богуш В.Д. заявив Клопотання про відстрочення ОСОБА_2 сплату судового збору, оскільки ОСОБА_2 не може визначити конкретно суму позовних вимог вона визначена орієнтовно, тому вважаємо за доцільне сплатити мінімальну суму судового збору, а решту просимо відстрочити до моменту винесення рішення так як позовні вимоги, а саме ціна позову буде уточнена після отримання відповіді Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області.

У задоволенні Клопотання представника позивача ОСОБА_2 адвоката Богуш В.Д. про відстрочення ОСОБА_2 сплату судового збору слід відмовити з наступних підстав.

Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Виходячи зі змісту п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, а саме розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Проте, вказаною нормою Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, єдиною підставою для звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оскільки для відстрочення сплати судового збору відповідно до вимог пункту 1 частини 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» необхідно було надати Довідку з органу Державної податкової служби України про розмір її доходів за попередній календарний рік, яка підтверджує що розмір судового збору цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_2 , за попередній рік.

Оскільки на момент звернення до суду з позовною заявою в матеріалах справи була відсутня вказана Довідка, яка підтверджує що розмір судового збору цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_2 , за попередній рік, суддя вважає що порушено вимоги ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вищезазначених вимог ОСОБА_2 та її представник адвокат Богуш В.Д., не надали до суду переконливих доказів того, що майновий стан ОСОБА_2 перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до положень ч.1ст.8 Закону України "Про судовий збір"враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочки сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно роз`яснень, що містяться в п.29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах від 17 жовтня 2014 року № 10, відповідно дост.8 Закону № 3674-VІ та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зіст.10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

При розгляді Клопотання про відстрочення сплати судового збору суддя не вбачає підстав для його задоволення, оскільки позивачем не наведено доводів і не подано належних та допустимих доказів на підтвердження її важкого матеріального стану, що перешкоджає сплати нею судового збору у встановленому законом і порядку розмірі.

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку щодо відмови у задоволенні Клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до статті 185 ЦПК України: суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Таким чином, ОСОБА_2 потрібно усунути зазначені недоліки, а саме:

- сплатити різницю судового збору у розмірі 3178,80 грн (4390 1211,20 (сплачений судовий збір) = 3178,80 грн).

Надати заявникові реквізити для зарахування надходжень до державного бюджету коштів за ККД 22030001 «Судовий збір», а саме: отримувач коштів - Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37967785; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); МФО 899998; рахунок отримувача UA0005658; код класифікації доходів бюджету: 22030101.

При цьому суддя зазначає, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд.

Згідно викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258-261, 263 ЦПК України, -

УХВАЛИЛА:

У задоволені Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката БОГУША Володимира Даниловича про відстрочення ОСОБА_3 сплату судового збору відмовити у зв`язку з відсутністю підстав.

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача адвокат БОГУШ Володимир Данилович, до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування - залишити без руху, про що повідомити позивача, надавши позивачеві для усунення недоліків строк терміном 10 (десять) днів з часу отримання цієї ухвали.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 31 березня 2025 року.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Т.А. Хаустова