Справа № 758/4355/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 березня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі судді Гребенюка В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської обласної організації політичної партії «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина», третя особа Політична партія «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина», про визнання протиправним та скасування рішення, захист честі, гідності та ділової репутації, визнання інформації недостовірною та її спростування

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду міста Києва з позовом до Київської обласної організації політичної партії «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина», третя особа Політична партія «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина», про визнання протиправним та скасування рішення, захист честі, гідності та ділової репутації, визнання інформації недостовірною та її спростування.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При цьому, позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України.

Позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення конференції відповідача, оформлене протоколом XI етапу XXII конференції від 17.02.2025 в частині вирішення питання про внесення пропозиції щодо відкликання депутата Ірпінської міської ради Київської області ОСОБА_1 за народною ініціативою;

- визнати недостовірною та такою, що порушує немайнові права ОСОБА_1 на повагу до його честі, гідності та ділової репутації інформацію, поширену відповідачем, яка міститься в протоколі XI етапу XXII конференції Київської обласної організації політичної партії «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина» від 17.02.2025;

- зобов`язати відповідача протягом 10 днів з надрання рішенням законної сили спростувати недостовірну інформацію.

Відповідно до ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Так, позивачем об`єднано у позовній кілька вимог немайнового характеру - про визнання протиправним та скасування рішення, захист честі, гідності та ділової репутації, визнання інформації недостовірною та її спростування та зобов`язання вчинити дії.

Стосовно вимоги про визнання протиправним та скасування рішення, суд зазначає наступне.

Позивач вказує, що оскаржуване рішення Київської обласної організації політичної партії «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина», оформлене протоколом XI етапу XXII конференції від 17.02.2025 року в частині вирішення питання про внесення пропозиції щодо відкликання депутата Ірпінської міської ради Київської області ОСОБА_1 за народною ініціативою не відповідає вимогам обґрунтованості та законності, порушує права та інтереси заявника, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до частини першої статті 38 Закону «Про статус депутатів місцевих рад» право вносити пропозицію про відкликання депутата місцевої ради за народною ініціативою (не раніше ніж через рік з моменту набуття таких повноважень) мають місцева організація політичної партії, від якої його обрано депутатом, а також громадяни України, які є виборцями відповідного виборчого округу.

Частиною дев`ятою статті 38 Закону «Про статус депутатів місцевих рад» передбачено, що рішення про внесення пропозиції щодо відкликання депутата місцевої ради за народною ініціативою місцевою організацією політичної партії, від якої його обрано депутатом, приймається на зборах (конференції) цієї організації, які проводяться у порядку, передбаченому статутом політичної партії. Таке рішення приймається не менше ніж двома третинами голосів присутніх учасників (делегатів) зборів (конференції).

Згідно з частиною другою статті 39 Закону «Про статус депутатів місцевих рад» у триденний строк після дня проведення зборів (конференції) місцевої організації партії, на яких було прийняте рішення про внесення пропозиції щодо відкликання депутата місцевої ради за народною ініціативою, така організація партії повідомляє територіальну виборчу комісію, яка встановила результати відповідних місцевих виборів, про факт проведення зборів (конференції). До повідомлення додається витяг з протоколу зборів (конференції), в якому зазначаються дата, місце проведення зборів (конференції), кількість їх учасників (делегатів), хід обговорення питання про внесення пропозиції щодо відкликання депутата місцевої ради за народною ініціативою, результати голосування, зміст прийнятого рішення.

Голова, а в разі його відсутності - заступник голови, а в разі відсутності голови та його заступника - секретар територіальної виборчої комісії на наступний день з дня одержання повідомлення про проведення зборів виборців чи зборів (конференції) місцевої організації політичної партії, на яких було прийняте рішення про внесення пропозиції щодо відкликання депутата місцевої ради за народною ініціативою, інформує депутата та місцеву раду.

Протокол зборів (конференції), на яких було прийняте рішення про внесення пропозиції щодо відкликання депутата місцевої ради за народною ініціативою, місцевою організацією політичної партії надсилається політичній партії для розгляду питання про відкликання депутата місцевої ради її вищим керівним органом.

Частиною сьомою статті 41 Закону «Про статус депутатів місцевих рад» передбачено, що вищий керівний орган політичної партії розглядає звернення територіальної виборчої комісії щодо відкликання депутата місцевої ради за народною ініціативою чи протокол зборів (конференції) місцевої організації політичної партії, на якому прийнято рішення про внесення пропозиції щодо відкликання депутата місцевої ради за народною ініціативою, та приймає рішення про відкликання такого депутата за народною ініціативою або про відмову в задоволенні цієї пропозиції.

Відповідно до частини дев`ятої статті 41 Закону «Про статус депутатів місцевих рад» на підставі рішення вищого керівного органу політичної партії про відкликання депутата, обраного шляхом висування місцевою організацією політичної партії, за народною ініціативою, а у разі якщо депутат був обраний шляхом самовисування, - на підставі свого рішення, передбаченого частиною п`ятою цієї статті, відповідна територіальна виборча комісія зобов`язана у порядку, передбаченому Виборчим кодексом України, визнати обраним депутатом наступного за черговістю кандидата у депутати від місцевої організації політичної партії або призначити проміжні вибори депутата у відповідному багатомандатному виборчому окрузі.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що в оскаржуваному рішенні було вирішено внести пропозицію щодо відкликання депутата Ірпінської міської ради Київської області ОСОБА_1 за народною ініціативою та уповноважено відповідальну особу на вчинення дій щодо повідомлення Ірпінської міської територіальної виборчої комісії про факт проведення конференції та надання відповідних відомостей.

Пунктом 10 частини першої статті 19 КАС України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на спори, що виникають у правовідносинах, пов`язаних із формуванням складу органів місцевого самоврядування, обрання, призначення, звільнення посадових осіб органів місцевого самоврядування.

Суд зазначає, що предметом спору у цій справі є рішення відповідача, яким вирішено внести пропозицію щодо відкликання депутата Ірпінської міської ради Київської області ОСОБА_1 за народною ініціативою.

У Постанові Верховного Суду від 31.07.2024 у справі №380/9838/22 зазначено, рішення політичної партії про відкликання за народною ініціативою депутата є остаточним рішенням вищого керівного органу політичної партії про відкликання депутата, що, відповідно, може мати наслідком зміну складу місцевої ради.

Отже, таке рішення, може бути самостійним предметом судового розгляду, а заявлені позовні вимоги про його скасування - предметом розгляду адміністративного суду.

Аналогічні висновки були викладені у Постановах Верховного Суду від 29.12.2020 у справі №819/151/18, від 02.11.2023 у справі №460/37812/22 та від 30.09.2024 у справі №380/4166/22, від 09.01.2025 у справі № 500/324/24.

Щодо інших позовних вимог, суд зазначає наступне.

Позовні вимоги у цій частині обгрунтовані тим, що на підставі публічних звинувачень, висловлених Головою обласної організації політичної партії «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина» ОСОБА_2 про нібито неналежне виконання ОСОБА_3 депутатських обов`язків, делегати конференції помилково сприйняли цю інформацію як достовірну та ухвалили рішення внести пропозицію щодо відкликання депутата Ірпінської міської ради ОСОБА_1 за народною ініціативою.

Згідно зі статтею 201 ЦК України честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством.

У частині першій статті 277 ЦК України передбачено, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на спростування цієї інформації.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.11.2019 у справі № 904/4494/18 Верховним Судом зроблено правовий висновок такого змісту: при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин:

а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб;

б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача;

в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, що не відповідає дійсності;

г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Відповідно до ст. ст. 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі; гідність та честь фізичної особи є недоторканними; фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації; особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі, ділової репутації.

Отже, право на поширення інформації про іншу особу пов`язується з обов`язком перевірити достовірність такої інформації, а також зустрічним правом особи, про яку поширюється інформація, вимагати поваги до її честі, гідності та ділової репутації.

Згідно ст. 275 ЦК України, фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими главою 3 Кодексу. Захист особистого немайнового права може здійснюватися також іншим способом відповідно до змісту цього права, способу його порушення та наслідків, що їх спричинило це порушення.

Захист права на недоторканність честі, гідності та ділової репутації може здійснюватися у загальний спосіб: відшкодування моральної (немайнової) шкоди (п. 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України), та/або у спеціальний: спростування недостовірної інформації (ст. 277 ЦК України).

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Втім, як вбачається з обгрунтування позовних вимог позивач не погоджується з відомостями які викладені у протоколі конференції щодо особи позивача на підставі, яких було прийнято відповідне рішення, а не намагається спростувати недостовірну інформацію.

Згідно ч. 4 ст. 188 ЦПК України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Так судом встановлено, що позивачем об`єднано в одне провадження вимоги, які мають розглядатись за правилами різного судочинства - адміністративного та цивільного відповідно.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Заява повертається у випадках, коли: порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу) (п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України).

Враховуючи, порушення правил об`єднання позовних вимог, суд доходить до висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви.

Крім цього, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до частини 3 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" повноваження адвоката як представника в господарському судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 4 статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Згідно з ч. 2 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Згідно пункту 2 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги (нова редакція)", затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41 ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України.

Відповідно до п. 4 Положення № 41 від 12.04.2019, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Відповідно до п.10 Положення, ордер, який видається адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням, обов`язково має містити підпис адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера, та підпис керівника адвокатського бюро, адвокатського об`єднання і скріплений печаткою юридичної особи.

Згідно з пунктом 11 Положення № 41 від 12.04.2019 про ордер, ордер встановленої цим Положенням форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Судом встановлено, що позовну заяву від імені позивача подано/підписано адвокатом Ростолопою Є.Г. на підставі ордера серія АІ №1847685 від 14.03.2025.

Втім у вказаному ордері відсутній реквізит печатки юридичної особи Адвокатського об`єднання «Право Захисту».

Отже, ордер серії АІ №1847685 від 14.03.2025 є неналежним доказом на підтвердження повноважень представника позивача.

Керуючись положеннями ст. ст. 175-177, 185, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської обласної організації політичної партії «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина», третя особа Політична партія «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина», про визнання протиправним та скасування рішення, захист честі, гідності та ділової репутації, визнання інформації недостовірною та її спростування - вважати неподаною та повернути її разом з доданими до неї матеріалами;

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги;

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.В. Гребенюк