Провадження № 2/643/218/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.03.2025 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Афанасьєва В.О.,

за участі секретаря судових засідань Ткаченко В.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представник відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа: Державний нотаріус П`ятої ХМДНК Литвиненко Юлія про визначення додаткового строку на прийняття спадщини за законом,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом, в якому просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_6 . Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з частки квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . 24.02.2022 в зв`язку з військовою агресією рф позивач уїхала до Фінляндії та повернулася лише у жовтні 2022. ОСОБА_7 , який є тестем позивача та мав дружні зв`язки з померлим ОСОБА_6 , перебираючи документи, які йому залишив померлий на зберігання, знайшов його заповіт на ім`я ОСОБА_4 . В листопаді 2022 він повідомив позивачу, що на неї складено заповіт. 20 листопада 2023 року позивач звернулася до Державного нотаріуса п`ятої ХМДНК щодо можливості отримання свідоцтва на спадщину, але отримала від нотаріуса постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії в зв`язку з пропуском строку на подання заяви на прийняття спадщини. Зазначає, що причиною пропуску строку на звернення до нотаріуса була необізнаність позивача про смерть спадкодавця та складання на неї заповіту. У зв`язку з чим звернулася до суду із зазначеним позовом.

28 грудня 2023 року ухвалою судді Московського районного суду м.Харкова у справі було відкрито загальне позовне провадження, призначене підготовче судове засідання.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 25.01.2024 задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 25.01.2024 задоволено клопотання відповідача про витребування доказів та допит свідків, справу призначено до судового розгляду.

19.02.2024 відповідачем ОСОБА_1 наданий відзив на позовну заяву, із змісту якого вбачається, що відповідач просить відмовити у задоволенні позову, у зв`язку з тим, що у матеріалах справи відсутні докази, що позивач намагалася скористатися наданим їй правом звернутися у шестимісячний строк до нотаріуса з метою вчинення відповідної нотаріальної дії, зазначає, що позивач не надала належних та допустимих доказів поважності пропуску строку для прийняття спадщини, що свідчить про недоведеність поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини. Також зазначає, що позивач була обізнана про існування заповіту.

Позивачем надано відповідь на відзив, в якому вона зазначає, що вона дійсно не була обізнана щодо існування на її ім`я заповіту, нотаріусом не було її сповіщено про існування заповіту та вона не проживала на момент смерті зі спадкодавцем. Просила позов задовольнити.

Відповідачем надано заперечення на відповідь на відзив, в якому вона зазначила, що позивач тривалий час не робила нічого ні для з`ясування, чи є заповіт на її користь, ні про обставини смерті ОСОБА_6 . Також, зазначила, що вона повідомляла позивача про смерть ОСОБА_6 засобами мобільного зв`язку. Просила відмовити у задоволенні позову.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив їх задовільнити.

Відповідач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, просили відмовити у задоволенні позову.

Представник п`ятої ХМДНК в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлений своєчасно та належним чином. Завідуюча п`ятої ХМДНК Вікторія Зімницька надала заяву в якій просить проводити розгляд справи за відсутності представника нотаріальної контори.

Суд, дослідивши матеріали справи та надані докази, вислухавши свідків, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи із такого.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Харків Харківської області помер ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_1 , зареєстрованим Нововодолажським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 11.03.2022.

З свідоцтва про право власності на квартиру № НОМЕР_2 від 01 серпня 2005 року вбачається, що квартира АДРЕСА_2 , належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_6 та членам його сім`ї: ОСОБА_8 .

16 листопада 2018 року ОСОБА_6 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Карафетовою К.В., зареєстрований в реєстрі за № 2489, за яким належну йому на праві приватної власності частку квартири АДРЕСА_2 заповів його онуці ОСОБА_9 . Заповіт до його підписання уголос прочитаний заповідачем і власноруч підписаний ним у присутності нотаріуса.

Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 від 07.03.2019, ОСОБА_9 уклала шлюб з ОСОБА_10 , прізвище після державної реєстрації дружини- ОСОБА_11 .

Із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 до державного нотаріуса ХМДНК у встановлений законом строк звернулася ОСОБА_12

27.11.2023 державним нотаріусом П`ятої Харківської нотаріальної контори, було винесено постанову про відмову ОСОБА_4 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_6 , у зв`язку з пропуском строку, встановленого для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до відповіді Державної прикордонної служби України від 05.06.2024 ОСОБА_13 перетинала кордон України 27.06.2022 в`їзд, 30.06.2022 виїзд та 06.10.2022 в`їзд.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_7 пояснив, що є свекром позивача. З ОСОБА_6 у нього близьких стосунків не було. Вони були сватами. Приблизно 30.12.2021 ОСОБА_6 передав йому пакет з документами для подальшої передачі сину ОСОБА_14 . Він поклав папку до накладних і забув про неї. 24.02.2022 з ранку у них в селі вже стояли російські танки. Магазин було розграбовано. Після звільнення у травні 2022 року, вони боялися заходити до магазину. Лише на початку листопада 2023 магазин розмінували і він зміг туди потрапити та знайшов папку із документами які йому передав ОСОБА_6 . Там був заповіт, який він передав своєму сину ОСОБА_14 , який є чоловіком позивача. В липні 2022 позивач приїжджала на два дні і через дві доби поїхала до Фінляндії.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_15 пояснив, що є сусідом дружини померлого ОСОБА_6 . З померлим спілкувався мало. Перед тим, як він помер, стан його здоров`я погіршився. Одного разу ОСОБА_6 навіть впав, та не міг піднятися. Жили вони за адресою: АДРЕСА_3 . Про заповіт йому нічого не відомо.

Допитана в якості свідка ОСОБА_16 пояснила, що ОСОБА_6 був її дідусем, вона його онука. У 2018 році її сестра ОСОБА_4 , ОСОБА_17 , яка є її мамою та дідусь і бабуся ОСОБА_8 їздили до нотаріуса та оформлювали заповіт на квартиру яка належала бабусі та дідусю. Оформили заповіт на ОСОБА_12 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 їм повідомили, що дідусь помер. Ганні було відомо про заповіт. Сам заповіт вона не бачила. Заповіт оформлювався за присутності ОСОБА_4 . Це відомо їй зі слів родичів.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі N 565/1145/17.

З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 14.11.2023 не вбачається, що після смерті ОСОБА_6 здійснювались повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом.

Аргументи відповідача суд відхиляє, оскільки зазначені аргументи не узгоджуються із вказаною вище практикою суду касаційної інстанції.

Крім того, суд враховує, що відповідачем не доведено, що позивач дійсно була обізнана про існування заповіту.

Покази свідка ОСОБА_15 суд не приймає до уваги, так як з них неможливо встановити чи була позивач обізнана про існування заповіту.

Покази свідка ОСОБА_16 також суд не приймає в якості належного і достовірного і достатнього доказу на підтвердження факту обізнаності позивача про існування заповіту, оскільки вона не була безпосереднім свідком подій на які вказує, а знає про лише зі слів родичів, крім того, вона є близьким родичем (донькою) відповідача та може бути заінтересована у розгляді справи.

Крім того, з заповіту не вбачається, що при складанні були присутні будь які свідки.

У допиті ОСОБА_18 в якості свідка судом було відмовлено, в зв`язку зі знаходженням ОСОБА_18 протягом всього розгляду справи в судових засіданнях в якості вільного слухача, в тому числі при допиті інших свідків.

Письмові покази, надані ОСОБА_18 , не можуть бути взяті до уваги. ЦПК України не передбачає порядку надання свідками показань у письмовій формі, натоміть встановлює спеціальний порядок допиту свідків, що передбачає їх виклик у судове засідання з наданням права задати їм питання усім учасникам справи. Надання показань свідків шляхом посвідчення нотаріусом справжності підпису на їх письмових заявах не сприяє всебічному забезпеченню права учасників справи ставити питання свідкам стосовно обставин справи. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року у справі №200/17947/16-ц.

Інші надані суду докази, а саме: довідка про перетин державного кордону, копія лікарського свідоцтва про смерть, копія медичного висновку, копія заповіту складеного ОСОБА_8 на ім`я ОСОБА_12 , висновків суду не спростовують.

За таких обставин суд доходить висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 2, 12, 81, 83, 258, 259, 263-268 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , протягом двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Московський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_4 .

Відповідач: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_5 , АДРЕСА_5 ;

Третя особа: Державний нотаріус Пятої Харківської державної нотаріальної контори Юлія Литвиненко, м. Харків, вул. Валентинівська, 27 Г.

Суддя В.О. Афанасьєв