Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 березня 2025 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючої судді Крегул М.М., за участю секретаря судового засідання Мішко М,М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, у місті Ужгороді , в порядку окремого непозовного провадження , заяву представника заявника Стасьо К.М., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , заінтересована особа Баранинська сільська рада Ужгородського району, про встановлення факту родинних відносин,-

Встановив:

04 грудня 2025 року представник заявника ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.12.2024 року справу передано на розгляд на судді Крегул М.М.

Ухвалою суду від 09 грудня 2024 року постановлено проводити розгляд справи за правилами окремого провадження.

Заява мотивована тим, що після смерті батька заявниці ОСОБА_1 залишилось спадкове майно. Зазначає, що листом від 28.10.2024 року № 82/01-16 приватний нотаріус Герич А. повідомила заявницю ОСОБА_1 , що оскільки жодний спадкоємець за заповітом та за законом не прийняв спадщину, окрім неї, вона може бути закликана до спадкування, за померлим ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Для встановлення родинних відносин ОСОБА_1 були подані документи, в яких нотаріусом виявлені невідповідність написання ПІБ померлого. У свідоцтві про смерть НОМЕР_1 померлий значиться як « ОСОБА_3 », а у свідоцтві про народження заявника НОМЕР_2 померлий значиться як « ОСОБА_3 ».

Така невідповідність написання чинить перепону для закликання заявниці, як доньки, до спадкування згідно ст.1261 ЦК України. У зв`язку з наведеним нотаріус рекомендував звернутися до суду за встановленням родинних відносин з спадкодавцем ОСОБА_3 .

Вказана помилка не дає змогу заявниці ОСОБА_1 реалізувати своє право на спадщину. В той же час, діючим законодавством не передбачено іншого порядку його встановлення крім судового.

На підставі наведеного просила суд встановити факт, що померлий ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

В судове засідання заявниця не з`явилася, однак, в матеріалах справи наявна заява від її представника адвоката Стасьо К.М., згідно якої така просила провести розгляд заяви про встановлення факту родинних відносин без її участі та заяву задовольнити.

Представник заінтересованої особи Баранинської сільської ради Ужгородського району в судове засідання не з`явився, водночас подав до суду клопотання, відповідно до якого не заперечує проти задоволення вимог ОСОБА_1 , розгляд справи просить провести без його участі на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

ОСОБА_1 були подані документи, в яких нотаріусом виявлені невідповідність написання ПІБ померлого. У свідоцтві про смерть НОМЕР_1 померлий значиться як « ОСОБА_3 », а у свідоцтві про народження заявника НОМЕР_2 померлий значиться як « ОСОБА_3 ».

При дослідженні наявних у матеріалах справи доказів, встановлено наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_6 народилась ОСОБА_4 , про що в книзі реєстрації актів цивільного стану про народження 14 жовтня 1950 року зроблено відповідний запис №25, місце реєстрації: с. Руські Комарівці Ужгородського району Закарпатської області, про що видно свідоцтво про народження від 30 червня 1965 року (повторно) НОМЕР_2 .

Батьки: батько- ОСОБА_3 , мати ОСОБА_5 .

13 лютого 1969 року ОСОБА_4 та ОСОБА_6 уклали шлюб, що підтверджується свідоцтвом серії НОМЕР_3 . Після реєстраціїодруження присвоєно прізвище ОСОБА_7 .

ІНФОРМАЦІЯ_7 у віці 60 років померла мати заявниці ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (повторно) серії НОМЕР_4 від 16 серпня 2024 року.

ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 65 років помер батько заявниці ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (повторно) серія НОМЕР_5 від 16 серпня 2024 року.

Заявник ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , з 17.07.1972 року, та на час смерті кожного з батьків була зареєстрована та проживала за вказаною адресою, що підтверджується довідкою баранинської сільської ради Ужгородського району від 19.08.2024 №592 та №593.

Разом з тим, будинок, де проживає заявниця, на праві приватної власності належав її померлому батьку ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про право особистої власності на житловий будинок від 10 січня 1990 року.

Відповідно до довідки Баранинської сільської ради Ужгородського району №594 від 19.08.2024, заповіт від імені ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_9 , а/з 32 від 06.08.1988 сільською радою не посвідчувався.

Відповідно довідки Баранинської сільської ради Ужгородського району №595 від 19.08.2024, заповіт від імені ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а/з 23 від 12.06.1989 сільською радою не посвідчувався.

Після смерті батька заявниці залишилось спадкове майно, тому ОСОБА_1 звернулась до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини, для встановлення родинних відносин ОСОБА_1 були подані документи в яких виявлено невідповідність написання прізвища імя по батькові померлого. У свідоцтві про смерть НОМЕР_1 померлий значиться як « ОСОБА_3 », а у свідоцтві про народження заявника НОМЕР_2 померлий значиться як « ОСОБА_3 ».

Окрім наведеного вище, представником заявника, адвокатом Статьо Камілою Михайлівною 12 лютого 2025 року, суду додано експертний висновок №056/146-n від 03 лютого 2025 року, згідно якого вбачається, що записи особового імені ОСОБА_8 ( свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_3 , і ОСОБА_9 (свідоцтво про народження, записи російською мовою ОСОБА_4 , отец ОСОБА_3 ) у документах, наданих для експертизи, є ідентичними.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України, встановлено що в судовому порядку можуть бути встановлені також факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Аналіз положень ст. 315 ЦПК України свідчить про те, що факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Ст.318ЦПК України передбачає, що у заяві про встановлення юридичного факту повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою, причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість встановлення такого факту інакше як в судовому порядку.

Родинні відносини (споріднення) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями "родичі", "родинні стосунки" охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Законодавство України не встановлює вичерпного переліку документів, які підтверджують родинні стосунки, а тому вони визначаються в кожному випадку окремо, в залежності від ступеня споріднення осіб.

Відповідно до ст.319 ЦПК України, у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом під час розгляду справи були досліджені надані заявником докази, їм надана оцінка.

Встановлення факту родинних відносин відповідно до спадкового законодавства має для заявниці юридичне значення та діючим законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

З урахуванням викладених вище обставин та беручи до уваги, що всі анкетні дані у наведених документах, крім вказаних розбіжностей співпадають, суд вважає, що вимоги заявниці слід задовольнити та встановити факт родинних відносин, згідно з яким ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відповідно до ч. 7 ст.294 ЦПК України при ухваленні рішення судові витрати не відшкодовуються.

Керуючись ст. ст.293,294,315-319,354 ЦПК України, суд, -

Ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_10 , за участю заінтересованої особи Баранинської сільської ради Ужгородського району, про встановлення факту,що має юридичне значення - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 16 серпня 2024 повторно), є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул