31 березня 2025 року
Київський районний суд м. Харкова у складі судді Вітюка Р.В.
за участю секретаря судового засідання Соломонової К.О.,
представника позивача Проніна І.О. (в режимі відеоконференції),
розглянув у м. Харкові у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційний банк "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості
Представник АТ КБ "ПРИВАТБАНК" (далі Банк) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , відповідно до якого просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором № б/н від 13.11.2010 у розмірі 43 657,03 грн та сплачений судовий збір.
Позовна заява мотивована неналежним виконанням відповідачкою своїх зобов`язань із своєчасного повернення кредитних коштів.
Виклад позиції відповідача
Відповідачка правом на подання відзиву не скористалася.
Процесуальні дії у справі
Суд ухвалою від 02.12.2024 відкрив спрощене позовне провадження та призначив судове засідання.
У судові засідання, призначені на 06.01.2025, 30.01.2025, 27.02.2025 та 31.03.2025 відповідачка не з`явилася. Від відповідачки ОСОБА_1 неодноразово надходили листи (без ЕЦП) на офіційну адресу суду про відкладення розгляду справи, зокрема, 06.01.2025, 28.01.2025, 26.02.2025, останній раз 31.03.2025. Указані заяви мотивовані тим, що відповідачка тимчасово виїхала з міста; перенесла раніше інсульт; погано себе почуває; психічний стан не стабільний; затяжний гіпертонічний криз (почався 12.01.2025); також повідомила, що протягом півроку приблизно погасить заборгованість; у зв`язку з поганим зв`язком участь у судовому засіданні у режимі відео конференції неможлива.
Суд з метою забезпечення права відповідачки на участь у судовому засіданні неодноразово відкладав розгляд справи.
Зокрема, суд ухвалою від 27.02.2025 задовольнив клопотання ОСОБА_1 про відкладення, відклав розгляд справи до 31.03.2025, роз`яснив відповідачці право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду (стаття 212 ЦПК України), право на звернення за правовою допомогою до фахівця, який буде представляти її інтереси в суді (ст. 58, 60 ЦПК України), а також звернув увагу, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).
31.03.2025 відповідачкою на офіційну адресу суду подано лист (без ЕЦП) про відкладення розгляду, у зв`язку з відсутністю у місті та поганим самопочуттям.
Суд, вирішуючи питання щодо можливості розгляду справи, виходить з такого.
Учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях; брати участь у дослідженні доказів (пункт 2 частини першої статті 43 ЦПК України); подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (пункт 3 частини першої статті 43 ЦПК України); брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України); учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду (частина перша статті 212 ЦПК України).
Так, відповідачці було забезпечено вказані права шляхом відкладення розгляду справи, роз`яснення її права участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції, залученні представника, тощо. Однак, станом на момент розгляду справи відповідачка не реалізувала такі права, а лише неодноразово зверталася з листами (клопотаннями) про відкладення розгляду справи. Жодних обставин неможливості участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції, неможливості залучити представника не наводила та відповідно не надавала доказів на підтвердження. Посилання відповідачки на поганий зв`язок та неможливість участі у відеоконференції визнаються необґрунтованими, оскільки жодних доказів на підтвердження вказаної обставини не надано. До того ж, учасник справи має вчиняти об`єктивно можливі дії (заходи) для участь в судовому засіданні (за наявності відповідного бажання) в розумні строки. Суд неодноразово відкладав розгляд справи для забезпечення відповідного права. Однак для забезпечення розумного балансу інтересів сторін суд також має враховувати такий і іншого учасника справи (позивача).
Положення процесуального законодавства крім прав також встановлюють обов`язки учасників справи, зокрема, учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України); сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи (пункт 2 частини другої статті 43 ЦПК України); подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази (пункт 4 частини другої статті 43 ЦПК України); виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 6 частини другої статті 43 ЦПК України); виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункт 7 частини другої статті 43 ЦПК України); учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).
Крім того, суд враховує, що однією із засад цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом (пункт 10 частини третьої статті 2 ЦПК України), який зокрема, полягає в тому, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій; строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства (статті 121 ЦПК України).
Строк розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження (у такому порядку розглядається ця справа) встановлено статтею 275 ЦПК України.
Суд зазначає, що неодноразово задовольняв клопотання відповідачки про відкладення розгляду справи та роз`яснював їй право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції та залучення представника, однак вона такими правами не скористався, про неможливість реалізації таких прав також не вказала і відповідних доказів не надала. Жодних пояснень, заперечень щодо суті позовних вимог також письмово не виклала. А тому, враховуючи обізнаність відповідачки про судове провадження, що підтверджується її численними листами (клопотаннями) про відкладення розгляду справи і надісланням поштової кореспонденції на адресу реєстрації відповідачки та до її електронного кабінету, необхідністю дотримання розумних строків розгляду справи та розумного балансу інтересів обох сторін у справі, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідачки.
У судовому засіданні 31.03.2025 представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечував.
31.03.2025 суд згідно зі статтями 233, 280, 281 ЦПК України постановив усну ухвалу про заочний розгляд справи із занесенням такої до протоколу судового засідання. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими главою 11 ЦПК України.
Фактичні обставини, встановлені судом
Банк та ОСОБА_1 уклали договір на підставі заяви ОСОБА_2 від 13.11.2010 про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, за яким вона отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок (а.с. 44).
Відповідно до п. 1.1.2.5, 1.1.3.1.6, 1.1.3.2.3 Умов та правил надання банківських послуг (затвердженого наказом від 06.03.2010) обов`язки клієнта: погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його користування з перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісію на умовах, передбачених цим Договором. Клієнт доручає Банку здійснювати списання грошових коштів з рахунків Клієнта, відкритих у валюті кредитного ліміту, в межах сум, що підлягають сплаті Банку за цим договором, при настанні строків платежів, а також списання грошових коштів з Картрахунку у разі настання строків платежів за договорами Клієнта в розмірах, Картрахунки. Банк здійснює списання коштів у грошовій одиниці України/іноземній валюті з будь-якого рахунку Клієнта у розмірі, еквівалентному сумі заборгованості в іноземній валюті/національній валюті України за договором, та купівлю/продаж іноземної валюти на Міжбанківському Валютному Ринку України. Списання коштів із будь-якого рахунку Клієнта, відкритого Банком, оформляється меморіальним ордером. Здійснювати зміни Тарифів та інших умов обслуговування рахунків. При цьому Банк, за винятком супутників зміни розміру наданого Кредиту (кредитного піміту), зобов`язаний не менше ніж за 7 днів до введення змін проінформувати Клієнта, зокрема у виписці за Картрахунком згідно з п. 1.1.3.1.9 цього договору. Якщо протягом: 7 днів Бані не отримав повідомлення від Клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що Клієнт приймає нові успії. Право зміни розміру поданого на платіжну картку Кредиту (кредитного ліміту) Банк залишає за собою в односторонньому порядку, за власним рішенням Банку та без попереднього повідомлення Клієнта (а.с. 82 97).
19.07.2022 ОСОБА_1 підписала заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, в якому зазначено істотні умови договору, а саме: сума/ліміт кредиту, грн розмір кредитного ліміту не перевищує: 200 000 грн для карт "Універсальна", 200 000 грн для карт "Універсальна Gold", 300 000 грн для Преміальної картки Platinum, 300 000 грн для Преміальної картки World Black Edition, 300 000 грн для Преміальної картки VISA Signature, 400 000 грн для Преміальної картки World Elite, 800 000 грн для Преміальної картки Infinite; строк кредитування 12 місяців з пролонгацією; мета отримання кредиту споживчі цілі; спосіб та строк надання кредиту безготівковим шляхом; процентна ставка 42,0% для карт "Універсальна", 40,8% для карт "Універсальна Gold" тощо (а.с.71 81).
Відповідно до виписки за договором № б/н за період 28.03.2014 23.10.2024 усього витрат 1 190 554,25 грн; усього надходжень 1 146 897,22 грн (а.с. 45 66).
Згідно з наданим банком розрахунком за договором №б/н від 13.10.2010, заборгованість ОСОБА_1 станом на 16.10.2024 становить 43 657,03 грн, з яких: 37 334,66 грн заборгованість за тілом кредиту; 6 322,37 грн заборгованість за простроченими відсотками (а.с. 38 43).
Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України (у редакції, чинній на момент підписання першої заяви) правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Положеннями ч. 1 ст. 207 ЦК України (у редакції, чинній на момент підписання відповідачкою другої заяви) було передбачено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом.
Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (ч. 1 ст. 638 ЦК України).
Згідно з ч. 1 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
З матеріалів справи вбачається, що відповідачка уклала договір про приєднання до Умов та Правил надання послуг № б/н на підставі заяви ОСОБА_1 від 13.11.2010, що підтверджується власноручним підписом відповідачки на вказаній заяві. Наведене вказує на те, що сторони досягли згоди щодо істотних умов договору, як того вимагають положення статті 638 ЦК України.
Надалі між Банком та відповідачкою було погоджено інші істотні умови договору на підставі заяви відповідачки про приєднання до Умов та Правил надання послуг від 19.07.2022, яка підписана за допомогою одноразового ідентифікатора відповідачки. У вказаній заяві сторони узгодили суми кредитних лімітів за різними картками, процентну ставку, відсотки річних, комісії, строки кредитування тощо.
Отже, вказані обставини вказують, що між сторонами склались договірні правовідносин (кредитні) на підставі поданих відповідачкою заяв про приєднання до Умов, тобто шляхом приєднання останньої до умов публічного договору відповідно до положень ст. 207, 633, 634 ЦК України. Суд також враховує, що відповідачка не заперечувала факту укладення договору у своїх заявах, а навпаки зазначала про намір погасити заборгованість, що виникла перед Банком.
Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики (ч. 1 ст. 1048 ЦК України).
Згідно з ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
З наданого розрахунку заборгованості за укладеним договором № б/н від 13.11.2010 (з урахуванням заяви від 19.07.2022) вбачається, що станом на 16.10.2024 ОСОБА_1 має заборгованість у розмірі 43 657,03 грн. Відповідачка не спростовувала розмір вказаної заборгованості.
Отже, кредитор виконав взяті на себе зобов`язання щодо надання боржнику коштів у користування, однак в порушення ст. 509, 526, 1048, 1049, 1054 ЦК України та умов договору відповідачка зобов`язання належним чином не виконувала, внаслідок чого у останньої перед позивачем утворилась заборгованість.
У справах про стягнення кредитної заборгованості кредитор повинен довести виконання ним своїх обов`язків за кредитним договором, а саме надання грошових коштів (кредиту) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник - повернення грошових коштів у розмірі та на умовах, визначених договором (див. постанову Верховного Суду від 30.11.2022 у справі № 334/3056/15).
При цьому як зазначено у постанові Верховного Суду від 08.06.2022 № 913/618/21, у справі про стягнення заборгованості, доказувати факт здійснення відповідачем оплати, заявленої позивачем до стягнення, має саме відповідач, а не позивач.
Висновки за результатами розгляду заяви
Отже, позовні вимоги АТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості підлягають задоволенню у повному обсязі.
Судові витрати
Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з чим з відповідача на користь АТ КБ "ПРИВАТБАНК" підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2 422,40 грн.
Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 49, 141, 223, 263 265, 354, 355 ЦПК України, суд
1. Позовні вимоги Акціонерного товариства Комерційний банк "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованостізадовольнити.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне судове рішення складено 31.03.2025.
Суддя Роман ВІТЮК