Справа № 638/2829/24
Провадження № 2/643/291/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.03.2025 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Мельникової І.Д.,

за участю секретаря Шалі А.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, треті особи Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить визнати за нею в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що спадкодавець ОСОБА_4 залишив заповіт, посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Яковлєвою К.Б. 25.10.2019 року за № 1386, на все належне майно на її користь. За її заявою Четвертою Харківською міською державною нотаріальною конторою Східного міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції України заведена спадкова справа № 677/2023. Також надійшла заява про прийняття спадщини від імені сина спадкодавця, ОСОБА_5 . Після смерті спадкодавця у неї не залишилось документів, що посвідчують право власності спадкодавця на майно. Вона припускає, що оригінали документів знаходяться у сина спадкодавця. У зв`язку з відсутністю документів на квартиру нотаріус відмовив у вчиненні нотаріальнї дії, тому вона звернулась до суду для вирішення цього питання.

Позивач та її представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином.

Треті особи у судове засідання не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином.

Суд, вивчивши матеріали справи встановив наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 27 червня 2023 року Четвертим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

25 жовтня 2019 року ОСОБА_4 було складено заповіт, посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Яковлєвою К.Б. 25.10.2019 року за № 1386, за яким усе майно він заповів ОСОБА_1 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05.02.2024 державним нотаріусом Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України Т. Козелько у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після сметрі спадкодавця ОСОБА_1 відмовлено, у зв`язку з тим, що позивач не подала документу, який підтверджує право власності спадкодавця на нерухоме майно.

Згідно матеріалів спадкової справи до нотаріуса також подав заяву син спадкодавця, ОСОБА_5 , згідно якої зазначив, що спадщину він приймає.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1277 ЦК України визначено, що у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. За змістом Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 та відповідно до усталеної судової практики у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та про визнання права власності в порядку спадкування відповідачами є спадкоємці, які прийняли спадщину.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, не прийняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини.

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦПК України).

Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

У позовній заяві позивач вказує Харківську міську раду як відповідача.

Проте позивач не врахував, що Харківська міська рада як орган місцевого самоврядування, може бути відповідачем у справах про спадкування лише у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що до нотаріуса звернувся з заявою про прийняття спадщини ОСОБА_5 , який залучений до участі у цій справі у якості третьої особи.

Позивачем не було надано доказів, які б свідчили про усунення ОСОБА_5 від права на спадкування, неприйняття ним спадщини, а також його відмови від прийняття спадщини.

Згідно із вимогами ст. 83 ЦПК України, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Так, за змістом ст.ст.12,81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.

Оскільки позивач не довів, що Харківська міська рада є належним відповідачем у даній справі, у задоволенні позову слід відмовити з підстав пред`явлення позову до неналежного відповідача.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 263, 265 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Харківської міської ради, треті особи Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом, - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 01.04.2025 р.

Суддя І.Д. Мельникова