Справа № 211/5671/24
Провадження № 2/211/256/25
01 квітня 2025 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Юзефовича І.О.,
при секретарі Строгановій Е.О.,
розглянувши в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -
позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 та просить суду стягнути з нього на свою користь матеріальну шкоду в сумі 7 000 грн. та моральну шкоду в сумі 5 000 грн. В обґрунтування позову позивач вказала, що у Саксаганському районному суді м. Кривого Рогу Дніпропетровської області розглядалась адміністративна справа за фактом вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. ОСОБА_1 була потерпілою в даній справі. Постановою суду у справі №2І4/5585/24 від 28.06.2024 ОСОБА_2 було визнано винним та накладено штраф у сумі 51 грн. 00 коп. Так згідно постанови ОСОБА_2 26.05.2024 розбив вікно в її квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач зазначає, що відповідач б`є вікна в її квартирі не вперше. Під час першого разу, коли ОСОБА_3 розбив їй вікно, вона понесла витрати на ремонт у сумі 5 055,07 грн. (вікно №3), відповідно до Договору №1-11 AQK від 02.11.2021. Під час другого разу, коли відповідач розбив вікно, на ремонт вона витратила 1 992 грн., відповідно до замовлення №6-08-А-КК від 19.08.2024. На даний момент ОСОБА_2 добровільно відшкодовувати завдані збитки відмовляється, у зв`язку з чим вона вимушена звертатись до суду із цією позовною заявою. Також протиправною поведінкою відповідача позивачу спричинено моральну шкоду, яка полягає у нервових розладах та душевних стражданнях. Внаслідок протиправної поведінки відповідача порушений звичний уклад її життя, вона рознервована, вимушена боротися за своє право, моральна шкода також полягає у порушенні її права власності. На підставі наведеного, враховуючи обставини справи, доводи викладені в обґрунтування розміру заподіяної шкоди, з урахуванням страждань, змушених змін у її житті та порушенням нормального способу життя, розмір завданої відповідачем моральної шкоди позивач оцінює в розмірі 5 000 грн.
Ухвалою суду від 17.10.2024 прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
У судове засідання сторони не з`явилися.
Позивач відповідно до доданої заяви просила розглянути справу за її відсутності на підставі наявних у справі доказів, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином в порядку, встановленому статтею 128 ЦПК України, не повідомив причини неявки, відзиву не подав.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних мотивів.
Судом встановлено, що постановою Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28.06.2024 у справі №214/5585/24 ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та на нього накладено адміністративне стягнення в виді штрафу в розмірі 3 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що в грошовому вираженні становить 51 гривню (а.с. 7, 8). Постанова не оскаржена, набрала законної сили 09.07.2024.
Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Як вбачається зі змісту постанови правопорушник ОСОБА_2 вину у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП України беззаперечно визнав. Відповідач був притягнутий до адміністративної відповідальності за хуліганські дії, а саме за розбиття 26.05.2024 каменем вікна у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно квитанції від 23.08.2024 вартість склопакету до вікна становить 1 992,00 грн. (а.с. 11).
Відшкодування шкоди, яка заподіяна адміністративним правопорушенням може здійснюватися в таких формах: 1) накладення обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду (ст. 40 КУпАП); 2) повернення майна володільцеві (ст. 265 КУпАП); 3) добровільне відшкодування збитків або усунення заподіяної шкоди (п. 2 ч. 1ст. 34 КУпАП); 4) у порядку цивільного судочинства (ч. 3 ст. 40 КУпАП).
За змістом ст. 22 Цивільний кодекс України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Також згідно з нормами даної статті збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.
Відповідно до ст. 1166 Цивільний кодекс України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Статтею 1192 Цивільний кодексу України визначено способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого. З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Застосування цивільно-правової відповідальності можливе лише при наявності передбачених законом умов. Їх сукупність утворює склад цивільного правопорушення, який є підставою цивільно-правової відповідальності. Склад цивільного правопорушення, визначений законом для настання відповідальності у формі відшкодування збитків, утворюють наступні елементи: суб`єкт, об`єкт, об`єктивна та суб`єктивна сторона. Суб`єктом є боржник; об`єктом - правовідносини по зобов`язаннях; об`єктивною стороною - наявність збитків у майновій сфері кредитора, протиправна поведінка у вигляді невиконання або неналежного виконання боржником свого зобов`язання, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника і збитками; суб`єктивну сторону цивільного правопорушення складає вина, яка представляє собою психічне відношення особи до своєї протиправної поведінки і її наслідків.
За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає, тобто для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.
Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.
Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо).
Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.
З урахуванням викладеного, наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача і завданою шкодою, суд приходить до висновку, що позов в частині відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 1 992,00 грн. підлягає задоволенню в обсязі.
В частині стягнення іншої частини 3 008,00 грн., суд вважає за необхідне відмовити за недоведеністю розміру завданої шкоди. Оскільки позивачем надано копію Договору №1-11 AQK від 02.11.2021 з додатком, з якого вбачається, що ОСОБА_1 було укладено договір з ФОП ОСОБА_4 на встановлення метало пластикових двері та вікону квартирі позивача в листопаді 2021 року, зокрема, вартість встановлення метало пластикового вікна, яке є предметом спору даного позову, станом на 02.11.2021 становила 5 055,07 грн. Однак, даний договір з додатком не може бути визнаний судом, як доказ понесення позивачем витрат, пов`язаних розбиттям вікна. Крім того, судом при розгляді даної справи не встановлено, коли відбулася перша подія (розбиття вікна ОСОБА_2 ), також у постанові правопорушник стверджує, що йому пробачили цей випадок, і потерпіла цього не заперечувала при розгляді 28.06.2024 справи №214/5585/24 про адміністративне правопорушення Саксаганським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.
Щодо відшкодування моральної шкоди, завданої вчиненням адміністративного правопорушення, суд виходить з наступного.
Згідно ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав; моральна шкода полягає, зокрема, в душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням (пошкодженням) її майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини.
Судом встановлено, що позивачу винними діями відповідача було завдано моральної шкоди, за таких обставин, відповідальність за завдану моральну шкоду є доведеною. Моральна шкода відшкодовується, зокрема, грошовими коштами.
Як визначено ч. 3 ст. 23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини душевних страждань, ступеня вини особи, яка завдала шкоди, з урахуванням інших обставин, що мають значення для справи.
На підставі викладеного, та враховуючи ступінь, глибину та тривалість моральних страждань, понесених позивачем, суд приходить до висновку, що позовні вимоги слід задовольнити частково, стягнути з відповідача на користь позивача 3 000,00 грн. в якості відшкодування моральної шкоди, завданої вчиненням адміністративного правопорушення. Відшкодування моральної шкоди в даному розмірі на думку суду буде співмірним із спричиненою позивачу моральною шкодою, та відповідатиме принципам розумності і справедливості і не матиме наслідком збагачення позивача за рахунок відповідача.
Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.
Згідно частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог.
Оскільки позивач при зверненні до суду з позовом була звільнена від сплати судового збору, тому з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у загальній сумі 2 422,40 грн., яка складається з судового збору за вимогу про стягнення матеріальної шкоди, завданої вчиненням адміністративного правопорушення, у сумі 1 211,20 грн. та судового збору за вимогу про стягнення моральної шкоди, завданої вчиненням адміністративного правопорушення, у сумі 1 211,20 грн.
Керуючись ст. ст. 76-81, 89, 141, 247, 263-265, 280-284, 288, 354-355 ЦПК України, суд
позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстроване: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання зареєстроване: АДРЕСА_1 ) матеріальну шкоду, завдану вчиненням адміністративного правопорушення, у сумі 1 992 (одна тисяча дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 00 копійок; моральну шкоду, завдану вчиненням адміністративного правопорушення, у сумі 3 000 (три тисячі) гривень 00 копійок.
В іншій частині в задоволенні позову відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у сумі 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 копійок.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.
Суддя І.О. Юзефович