Справа №296/3748/20 Головуючий у 1-й інст. Драч Ю. І.
Категорія 16 Доповідач Григорусь Н. Й.
У Х В А Л А

01 квітня 2025 року м.Житомир

Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Григорусь Н.Й.,

суддів: Коломієць О.С., Талько О.Б.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 17 червня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про встановлення порядку користування житловим будинком, встановлення порядку користування і розпорядження земельною ділянкою, усунення перешкод у користуванні власністю

в с т а н о в и в:

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 17 червня 2024 року позов задоволений частково. Виділено у спільну часткову власність в натурі позивачеві ОСОБА_2 та позивачеві ОСОБА_3 належну їм частку, що складає 16/100 загальною площею 32,9 кв.м., що складається з: коридору (приміщення 3-1) площею 5.1 кв.м.; кухні (приміщення 3-2) площею 11,1 кв.м.; жилої кімнати (приміщення 3-3) площею 16.7 кв.м. та сарай - літера «Д» згідно варіанту 1-2 висновку експертизи (додаток №2 до висновку № 465/10-2022). Встановлено порядок користування і розпорядження земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 за першим варіантом (Додаток № 3) до висновку судового експерта Свістунова І.С. № 465/10-2022 від 31 жовтня 2022 року зробленого за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи відповідно до якого: виділено ОСОБА_2 та ОСОБА_3 земельну ділянку площею 236,0 кв.м (0,0236 га), що на схемі позначена під № 1 (зображена зеленим кольором), яка проходить по точках: 33-34-35-36-37-38-39-40-41-42-43-33 зі сторонами: 1,45м-1,0м.-3,22м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «А»)-2,21м-5,13м- 15,5м-14,56м-11,38м-3,67м-2,0м, в тому числі ділянку площею 4,2 кв.м (0,00042 га), що на схемі позначена під № 1-1 (зображена зеленим кольором зі штрихуванням), яка проходить по точках: 34-35-36-52-51-34, зі сторонами: 1,0м-3,22м-1,0м-4,22м-1,0м надано з обмеженим використанням для забезпечення власників/користувачів квартири АДРЕСА_2 житлового будинку (літ. «А») можливістю доступу, обслуговування та поточного ремонту житлового будинку відповідно до п.6.1.41 ДБНБ.2.2-12:2019. Виділено в користування інших співвласників ( ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ) земельну ділянку площею 1392,0 кв.м. (0,1392 га), що на схемі позначена під № 3 (зображена жовтим кольором), яка проходить по точках: 1-2-3-4-5-6-7-8-9-10-11-49-48-47-46-45-44-43-42-41-40-39-38-37-36-35-34-33-32-31-30-29-28-27-13-14-15-16-17-18-19-20-21-22-23-24-25-26-1, зі сторонами: 11,49м-19,34м-8,52м-7,17м-10,24м-6,57м-2,28м-6,2м-11,66м-4,8м-2,09м-4,43м-1,56м-2,62м-2,65м-14,45м-2,0м-3,67м-11,38м-14,56м-15,5м-5,13м-2,21м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку «А»)-3,22м-1,0м-1,45м- 7,71м-3,45м-1,44м-1,0м-4,65м-1,0м-6,66м-3,4м-3,07м-3,25м-1,18м-3,43м-3,73м-3,55м-3,11м-3,2м-3,22м-22,36м-7,93м-4,35м-7,64 м. В спільному користуванні власників/ користувачів квартири АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 залишено земельну ділянку площею 72,0 кв.м (0,0072 та), що на схемі позначена під №3 (зображена блакитним кольором), яка проходить по точках: 11-12-13-27-28-29-30-31- 32-33-43-44-45-46-47-48-49-11 зі сторонами: 3,23м-1,04м-6,66м-1,0м-4.65м-1,0м-1,44м-3,45м-7,71м-2,0м-2,0м-14,45м-2,65м-2,62м-1,56м-4,43м-2,09м, в тому числі ділянку площею 5,6 кв.м (0,00056 га), що на схемі позначена під № 3-1 (зображена блакитним кольором зі штрихуванням), яка проходить по точках: 27-28-29-30-50-27, зі сторонами 1,0м-4,65м-1,0м-5,65м-1,04м надано з обмеженим використанням для забезпечення власників/користувачів квартири АДРЕСА_4 житлового будинку (літ. «А») можливістю доступу, обслуговування та поточного ремонту житлового будинку відповідно до п.6.1.41ДБН Б. 2.2- 12:2019.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 28 листопада 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 задоволено частково, рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 17 червня 2024 року змінено, доповнено абзац другий резолютивної частини рішення після слів «Виділити у спільну часткову власність в натурі позивачеві ОСОБА_8 та позивачеві ОСОБА_3 , належну їм частку …» та перед словами «…що складає 16/100 загальною площею 32,9 кв.м...» словосполученням «у будинку за адресою: АДРЕСА_1 ». Доповнено абзац четвертий резолютивної частини після слів «Виділити …» та перед словами « ОСОБА_2 та ОСОБА_3 земельну ділянку площею 236,0 кв.м …» словосполученням «в користування». В решті рішення суду залишено без змін.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 11 березня 2025 року подав апеляційну скаргу, у якій просив рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 17 червня 2024 року скасувати, у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

26 березня 2025 року із суду першої інстанції до Житомирського апеляційного суду надійшли матеріали цивільної справи № 296/3748/20.

Перевіривши матеріали цивільної справи та апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги заявника без розгляду в зв`язку зі зловживанням ним процесуальними правами.

Так, після ухвалення Корольовським районним судом міста Житомира рішення від 17 червня 2024 року у даній цивільній справі №296/3748/20 ОСОБА_1 неодноразово подавалися апеляційні скарги на вказане рішення Корольовського районного суду від 17 червня 2024 року, зокрема 03 грудня 2024 року, 12 грудня 2024 року, 18 грудня 2024 року, 27 грудня 2024 року, 15 січня 2025 року, 07 лютого 2025 року, 18 лютого 2025 року, 05 березня 2025 року, 11 березня 2025 року.

Ухвалами Житомирського апеляційного суду від 09 грудня 2024 року, 17 грудня 2024 року, 26 грудня 2024 року, 13 січня 2025 року, 03 лютого 2025 року, 13 лютого 2025 року, 28 лютого 2025 року, 10 березня 2025 року, 13 березня 2025 року у відкритті апеляційного провадження неодноразово було відмовлено з підстав, передбачених п.3 частини першої ст.358 ЦПК України.

Разом з тим ОСОБА_1 неодноразово роз`яснювався порядок оскарження вищевказаних ухвал про відмову у відкритті апеляційного провадження, проте, ігноруючи викладені у вказаних ухвалах роз`яснення, останній 11 березня 2025 року вкотре подав аналогічну за змістом до попередніх апеляційну скаргу.

Такі дії безумовно свідчать про те, що заявник не шукає судового захисту, а намагається отримати протилежну оцінку обставин, які апеляційний суд у цій справі вже встановив під час перегляду оскаржуваного рішення, а також неодноразово визнавав підставою для відмови у відкритті провадження за поданою апеляційною скаргою без розгляду.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). Перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним (частина друга вказаної статті).

Зокрема, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, а саме подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Учасник судового процесу має користуватися процесуальними правами саме з метою виконання завдання цивільного судочинства, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Якщо ж такий учасник здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей, він виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами.

Відповідні заходи передбачені у частині першій статті 143, пункті 5 частини першої статті 144, статті 148 ЦПК України.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

За змістом частини 1 ст. 143 ЦПК України передбачено, що суд з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства, може застосовувати заходи процесуального примусу, зокрема штраф в розмірі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства (п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх «цивільних прав та обов`язків», п. 1 ст. 6 Конвенції залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети (рішення від 16 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі», заява № 28249/95, § 53).

Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

З огляду на вказане, подання апеляційної скарги аналогічної за змістом до попередніх, ігнорування скаржником роз`яснень щодо оскарження ухвал, на думку апеляційного суду, свідчить про те, що він робить це умисно, апеляційний суд розцінює такі дії заявника як вияв небажання сприяти виконанню завдання цивільного судочинства та зловживання процесуальними правами, а також затягнути виконання рішення суду першої інстанції та постанови апеляційного суду.

На підставі викладеного апеляційний суд вважає, що звернення ОСОБА_1 з апеляційною скаргою, у якій він демонструє зневажливе ставлення щодо суддів апеляційної інстанції і до судової системи загалом, що свідчить про зухвалість, відтак не спрямоване на ефективний захист його прав, свобод та інтересів, а тому суперечить завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

За таких обставин, апеляційний суд визнає неодноразове подання даної апеляційної скарги виявом неповаги до суду та зловживанням ОСОБА_1 його процесуальними правами, тому апеляційну скаргу на рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 17 червня 2024 року необхідно залишити без розгляду на підставі ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

Керуючись ст. 44, 143, 148, 259, 260, 271, 381 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Визнати, що звернення ОСОБА_1 з апеляційною скаргою на рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 17 червня 2024 року є зловживанням процесуальними правами.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 17 червня 2024 року у даній справі залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді