Справа № 154/4117/21
Провадження № 2/444/54/2025
УХВАЛА

судового засідання

01 квітня 2025 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Ясиновський Р. Б.

секретар судового засідання Стець М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, поділ спільного майна подружжя, визнання договорів удаваними та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Жовківського районного суду Львівської області перебуває дана справа у якій проводиться розгляд справи по суті.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Лавринів М.Я. звернулася до суду з клопотанням про призначення у справі комплексної (почеркознавчої, технічної) судової експертизи (посмертної), згідно з якою просить поставити на вирішення експерта питання про те, чи рукописний текст та підпис у розписці від 27.10.2021 р. виконаний власноруч ОСОБА_3 , в який проміжок часу такий виконаний, чи відповідає давність виконання цього документа вказаній на ньому даті, чи виконані усі частини рукописного документа розписки одночасно чи в різний час, чи виконаний рукописний текст та підпис від імені ОСОБА_3 під впливом збиваючих факторів, чи перебувала особа яка виконала рукописний текст у незвичайному стані чи у незвичайних умовах, до якої групи за віком належить виконавець розписки та особою якої статі виконано текст і підпис у розписці від 27.10.2021 р.

В обгрунтування своїх вимог покликається на те, що під час судового засідання, яке відбулося 31 жовтня 2024 року, представником позивача за первісним позовом ОСОБА_1 - адвокатом Гобечія І.Т. було ініційовано долучення до матеріалів справи копії розписки батька ОСОБА_1 . Сторона відповідача за первісним позовом ставить під сумнів написання такої розписки саме батьком ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , оскільки текст та підпис не відповідає дійсному власноручному виконанню підпису почерку ОСОБА_3 . Зазначає, що батько ОСОБА_1 у 2021 році (рік проставлений на копії документу, наданого стороною позивача до заяви від 30.10.2024р.) у цей період часу звертався про вчинення нотаріальних дій і підпис, який міститься на завірених копія документів, скерованих на виконання ухвали суду про витребування документів, відрізняється від виконаного у документі під назвою «розписка» підпису і почерку. Крім того зазначила, що під час судового засідання ОСОБА_1 повідомила, що її батько хворів, а відтак з огляду на такі пояснення, міг перебувати під впливом різних факторів, умов та стану. А тому, враховуючи, що сторона позивача покликається як на підставу обгрунтування своїх вимог та заперечень вимог зустрічного позову виникає необхідність у призначені експертизи щодо з`ясування виконавця рукописного тексту на розписці.

Представник відповідача ОСОБА_2 , адвокат Лавринів М.Я. в судовому засідані клопотання підтримала та просила таке задоволити.

Представники позивача просили в задоволенні клопотання відмовити. Зазначили, що клопотання обґрунтоване виключно припущенням сторони Відповідача за первісним позовом (яке базується на словах ОСОБА_1 про те, що її батько хворів) стосовно того, що при написанні розписки батько Позивача «міг перебувати під впливом різних факторів, умов та стану», а також покликанням на те, що його підпис і почерк на розписці та документах, витребуваних ухвалою суду (яких лише два) ніби то відрізняються. Вказують, що жодної візуальної різниці у підписі, що проставлений на розписці та на двох документах, скерованих на виконання ухвали суду, а саме: на заповіті та в журналі реєстрації нотаріальних дій, немає. Більше того, зразки почерку ОСОБА_3 на витребуваних документах відсутні взагалі, адже записи в журналі реєстрації нотаріальних дій здійснює уповноважена особа органу, що вчиняє такі дії. Зазначають, що клопотання не містить належних та допустимих доказів на підтвердження зазначених в ньому обставин, базується виключно на припущеннях. Зазначають, що у Позивача не збереглося документів з почерковим матеріалом її батька та не відомо де і в кого такий може міститися. Щодо надання експертам оригіналу розписки для проведення технічної судової експертизи зі встановлення давності виконання документа, то оскільки цей вид дослідження пов`язаний з частковим пошкодженням об`єкта або повним його знищенням (зміною властивостей барвної речовини в штрихах підпису, тексту), то сторона Позивача за первісним позовом не надає відповідного дозволу.

Позивачка ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримала позицію своїх представників, просила в клопотанні відмовити, додатково на запитання суду повідомила, що не надасть відповідного дозволу експертам на часткове пошкодженням розписки, а тим паче повне її знищення, оскільки така є як офіційний документ, має юридичне значення для неї і не лише не лише в межах даної справи, а й в інших правовідносинах, в тому числі у тих, які можуть виникнути в майбутньому. Також зазначила, що така розписка має для неї і моральне значення, оскільки є пам`яткою, що залишилася після батька.

Суд заслухавши думку сторін, оглянувши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до пункту 1статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до частини 1статті 107 ЦПК України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням.

Відповідно достатті 108 ЦПК України експертиза проводиться у судовому засіданні або поза межами суду, якщо це потрібно у зв`язку з характером досліджень, або якщо об`єкт досліджень неможливо доставити до суду, або якщо експертиза проводиться за замовленням учасника справи.

Згідно з Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерстваюстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакціїнаказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів. Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив (ла) експерта), повинен (на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами.

Експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані, або якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань. Повідомлення про відмову повинно бути вмотивованим (п. 2.1 розділу ІІ Інструкції).

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів (п. 1.8 Інструкції).

Якщо з певних причин виконати будь-які вимоги, що стосуються відбирання та надання зразків, не було можливості, про це слід указати в документі про призначення експертизи (залучення експерта) п. 1.10 Інструкції.

Достатність та якість наданих для проведення експертизи зразків почерку та підпису особи визначаються експертом у кожній конкретній експертній ситуації (п. 1.13).

Поняття, види та порядок проведення технічної експертизи документа визначено у п.3 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, відповідно до якої технічна експертиза документів поділяється на експертизу реквізитів документів, експертизу друкарських форм та експертизу матеріалів документів.

Так, заявлене клопотання обґрунтоване виключно припущенням сторони Відповідача за первісним позовом в частині, що при написанні розписки батько Позивача міг перебувати під впливом різних факторів, умов та стану, а також покликанням на те, що його підпис і почерк на розписці та документах, витребуваних ухвалою суду ніби то відрізняються.

Так, в частині технічної експертизи заявник не лише доказаво не доводить, а й письмово жодним чином не обґрунтовує обставин, які б свідчили про необхідність її призначення.

Також на думку суду у даній справі відсутні передумови для призначення комплексної почеркознавчої та технічної судової експертизи з огляду на відсутність почеркового матеріалу, в якому відображені ознаки почерку ОСОБА_3 у тому обсязі, який необхідний для проведення відповідної експертизи.

Крім цього в судовому засіданні судом з`ясовано, що позивачка не надасть відповідного дозволу експертам на часткове пошкодженням розписки, а тим паче повне її знищення, що робить неможливим проведення відповідної експертизи.

Таким чином, призначення по справі експертизи та зупинення провадження у справі за відсутності достатніх підстав, порушує розумні строки тривалості судового провадження, що, в свою чергу, є порушенням права на справедливий та публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, і, як наслідок, - права сторони на ефективний засіб юридичного захисту своїх прав.

З урахуванням підстав та предмета позовних вимог, фактичних обставин справи, суд не вбачає потреби в призначенні заявленої експертизи, оскільки така потягне за собою безпідставне затягування розгляду справи, а тому клопотання про призначення у справі комплексної (почеркознавчої, технічної) судової експертизи (посмертної) не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 43, 103, 260, 353 ЦПК України, суд-

у х в а л и в:

Відмовити представнику відповідача ОСОБА_2 адвокату Лавринів М.Я. в задоволенні клопотання про призначення комплексної (почеркознавчої, технічної) судової експертизи (посмертної).

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на неї можуть бути викладені в апеляційній скарзі на рішення суду.

Суддя: Ясиновський Р. Б.