Справа № 390/762/23
Провадження № 2/390/463/23
УХВАЛА

"31" березня 2025 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого - судді Бойко І.А.,

при секретарі - Кондратовій Г.О..,

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Бондаренко Алла В`ячеславівна, ОСОБА_4 , про визнання договору іпотеки недійсним,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області з позовом до відповідачів, в якому просить визнати недійсним іпотечний договір та скасувати заборону на відчуження в іпотечному договорі майна, а також виключити з державних реєстрів записи про державну реєстрацію іпотеки та державну реєстрацію обтяжень іпотечного майна.

Ухвалою суду від 06.12.2023 справу призначено до судового розгляду. Зазначеною ухвалою частково задоволено клопотання представника позивача - адвоката Ларіна А.С., а саме: визнано обов`язковою явку в судове засідання відповідача ОСОБА_2 , третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4 , та приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Бондаренко А.В.

У визнанні обов`язкової явки до суду відповідача ОСОБА_3 суд відмовив, оскільки сторона позивача не навела обґрунтованих доводів, щодо обов`язкової участі відповідача ОСОБА_3 у судовому засіданні під час розгляду даної справи.

Ухвалою суду від 26.03.2025 задоволено клопотання представника позивача - адвоката Ларіна А.С. та визнано обов`язковою явку в судове засідання відповідача ОСОБА_3 . По справі оголошена перерва до 12.05.2025.

28.03.2025 представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Захарченко І.В. через систему «Електронний суд» подав заяву про відвід судді, оскільки зміна позиції суду з питання визнання обов`язкової явки до суду відповідача ОСОБА_3 викликає у сторони цього відповідача сумнів в неупередженості та об`єктивності суду.

Суд, дослідивши заяву, її обґрунтування, матеріали справи, в межах заявленого відводу, приходить до наступних висновків.

Відповідно до приписів ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст.37 цього Кодексу, яка визначає недопустимість повторної участі судді в розгляді справи.

Згідно ч.3 ст.39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Нормами ч.4 ст.39 ЦПК України передбачено, що встановлення обставин, вказаних у пунктах 1 - 4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Отже обов`язок наведення доказів упередженості судді для цілей відводу та встановлення обставин, вказаних у п.5 ч.1 ст.36 Кодексу, покладається на заявника.

Відповідно до приписів ст.40 ЦПК України питання про відвід судді невідкладно вирішує суд, який розглядає справу. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Розглядаючи заяву представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Захарченка І.В. про відвід, суд вважає необхідним застосувати положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права, згідно ч.4 ст.10 ЦПК України.

Нормами статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод правом на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, та взяв до уваги і норми статті 17 Конвенції, згідно яких жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Так, у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами ЄСПЛ. У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників цивільного процесу.

Між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) «Kyprianou проти Кіпру» заява № 73797/01. Відповідно, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (справа «Pullar проти Сполученого Королівства»).

Як вбачається із заявленого відводу головуючому у справі судді, він обґрунтований тим, що після того, як 06.12.2023 суд відмовив визнати обов`язковою явку в судове засідання відповідача ОСОБА_3 , 26.03.2025 постановлена ухвала про його обов`язкову явку до суду, що викликає у сторони відповідача ОСОБА_3 сумнів в неупередженості судді.

Однак, суд вважає заявлений відвід необґрунтованим, оскільки представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Захарченко І.В. поставив під сумнів процесуальне рішення суду за результатом розгляду відповідного клопотання сторони позивача. Крім того, відвід містить в собі припущення, наявність якого представник відповідача ОСОБА_3 поклав в основу заявленого відводу.

Згідно ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

На підставі вищенаведеного, суд приходить до переконання, що розгляд питань щодо руху справи, вирішених головуючою суддею у справі, не містять в собі свідчень упередженого ставлення до розгляду справи та учасників судового розгляду.

Згідно ч.3 ст.40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Керуючись ст.ст. 36, 37, 40, 252, 253 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Бондаренко Алла В`ячеславівна, ОСОБА_4 , про визнання договору іпотеки недійсним, - зупинити для вирішення питання про відвід.

Матеріали цивільної справи передати до канцелярії Кіровоградського районного суду Кіровоградської області з метою визначення судді для вирішення питання про відвід, у порядку, встановленому ч.1 ст.33 цього ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області І.А.Бойко