УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 495/2133/25

Номер провадження 2/495/1658/2025

31 березня 2025 рокум. Білгород-Дністровський

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Гелла С.В., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Бондаренко Ганна Євгенівна до ОСОБА_2 про усунення перешкод у володіння та користуванні земельними ділянками шляхом їх витребування,

встановив:

28.03.2025 року ОСОБА_3 яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулась до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з даним позовом, в якому просить:

- скасувати рішення про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень від 11.05.2020 року, індексний номер 52191519, прийняте ОСОБА_4 , Приморської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, запис про право власності 36455421, на підставі якого зареєстровано право власності за ОСОБА_2 на земельну ділянку, загальною площею 0,0426 га., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :02:026:0747;

- скасувати рішення скасувати рішення про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень від 11.05.2020 року, індексний номер 52191541, прийняте ОСОБА_4 , Приморської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, запис про право власності 36455448, на підставі якого зареєстровано право власності за ОСОБА_2 на земельну ділянку, загальною площею 0,0174 га., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :02:026:0748.

Перед відкриттям провадження у справі, суддя з`ясовує чи подано позовну заяву із додержанням вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК).

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 175, 177 ЦПК, та місить такі недоліки.

1. Частиною 4 статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт перший пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Прохальна частина позовної заяви містить 2 вимог немайнового характеру.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211,20 грн.

Відповідно до п.13 постанови №10 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо за кожну із таких вимог (або загальною сумою). При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

При цьому належним доказом сплати судового збору є фінансовий документ: платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Також фінансовий документ повинен бути підписаний уповноваженою посадовою особою і скріплено печаткою установи з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Отже позивачу необхідно сплатити судовий збір у загальному розмірі 2 422 грн 40 коп., за реквізитами: Отримувач коштів ГУК в Од.обл./м.Б.-Дністр./22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526; Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.); Рахунок отримувача UA0015740; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області (назва суду, де розглядається справа).

2. Разом із тим, у прохальній частині позову позивач просила звільнити її від сплати судового збору та в майбутньому стягнути його із відповідача під час розгляду справи по суті, у зв`язку з важким матеріальним становищем та відсутністю доходу у 2024 році.

Вирішуючи вказане, судом враховано таке.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції (постанова Верховного Суду від 12.01.2022 у справі № 234/11607/20).

Європейський суд з прав людини зауважив, що кожна держава вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення у справі «ДеЖуфр да ла Праделль проти Франції» (De Geouffre de la Pradelle v. France) від 12.12.1992, заява № 12964/87).

Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік (пункт 1 частини першої статті 8 ЗУ «Про судовий збір»).

Вищезазначена норма закріплює дискреційне право, а не обов`язок суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.

Відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення сплати судового збору суд має встановити майновий стан сторони.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу, рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Усталеною практикою Європейського суду з прав людини визначається, що судовий збір є також обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

При цьому, варто наголосити, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан позивача для цілей відстрочення його сплати покладається саме на позивача.

Так, позивачка посилається на відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 19.03.2025, станом на 20.11.2024, станом на 06.02.2023.

Керуючись загальним принципом тягаря утримання майна, суд дійшов висновку, що надані довідки не є такими, що об`єктивно підтверджує її майновий стан.

Інших доказів на підтвердження заявленого скрутного матеріального становища ОСОБА_1 суду не надала. Отже, вказана обставина є недоведеною.

Керуючись наведеним, суд відмовляє у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору.

3. Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України, тому її необхідно залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Із врахуванням вищенаведеного позивачу необхідно надати строк для усунення вказаних в ухвалі суду недоліків, шляхом надання доказів про сплату судового збору відповідно до порядку та розміру, визначеного ЗУ «Про судовий збір».

Керуючись статтями 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

постановив:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Бондаренко Ганна Євгенівна до ОСОБА_2 про усунення перешкод у володіння та користуванні земельними ділянками шляхом їх витребування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, роз`яснивши, що в разі їх не усунення в цей строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Гелла