Справа № 304/688/25 Провадження № 2/304/460/2025
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 березня 2025 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Гевці В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійним та поділ спільного майна подружжя,

У С Т А Н О В И Л А:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася у суд з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить: визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, виданого 10 жовтня 2024 року державним нотаріусом Перечинської державної нотаріальної контори Михалко В.П., та зареєстрованого у реєстрі за № 266 на ім`я ОСОБА_2 , на спадкове майно, розташоване у АДРЕСА_1 ; визнати житловий будинок з надвірними спорудами та будовами, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , спільною сумісною власністю подружжя та виділити ОСОБА_1 1/2 частку вказаного вище житлового будинку.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу розподілено судді Гевці В.М.

Суддя, дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, вважає, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Так, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Так, позивачкою зазначено обставинами щодо визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, а також визнання житлового будинку АДРЕСА_1 з надвірними спорудами та будовами спільною сумісною власністю подружжя та виділення їй 1/2 частки вказаного житлового будинку є те, що вона брала участь у покращенні житлового будинку, який на той час належав матері відповідача; сторони у справі спільно робили реконструкцію спірного будинку та збільшення житлової площі, перекриття, будівництво гаража і літньої кухні, а також інші будівельні роботи відбувалося за участі позивачки та відповідача, не подано.

Отже, позивачці слід подати до суду докази у підтвердження наведених нею обставини - спільне з чоловіком покращення житлового будинку, здійснення реконструкції (наприклад чеки на будівельні матеріали, роботи тощо).

Також позивачці необхідно надати докази на підтвердження того, що на момент успадкування ОСОБА_2 житлового будинку з надвірними спорудами та будовами, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , вже було здійснено покращення цього будинку та зроблено реконструкцію.

Крім цього, стаття 1224 ЦК України передбачає, що не мають права на спадкування особи, які умисно позбавили життя спадкодавця чи будь-кого з можливих спадкоємців або вчинили замах на їхнє життя. Положення абзацу першого цієї частини не застосовується до особи, яка вчинила такий замах, якщо спадкодавець, знаючи про це, все ж призначив її своїм спадкоємцем за заповітом. Не мають права на спадкування особи, які умисно перешкоджали спадкодавцеві скласти заповіт, внести до нього зміни або скасувати заповіт і цим сприяли виникненню права на спадкування у них самих чи в інших осіб або сприяли збільшенню їхньої частки у спадщині. Не мають права на спадкування за законом батьки після дитини, щодо якої вони були позбавлені батьківських прав і їхні права не були поновлені на час відкриття спадщини. Не мають права на спадкування за законом батьки (усиновлювачі) та повнолітні діти (усиновлені), а також інші особи, які ухилялися від виконання обов`язку щодо утримання спадкодавця, якщо ця обставина встановлена судом. Не мають права на спадкування за законом одна після одної особи, шлюб між якими є недійсним або визнаний таким за рішенням суду. Якщо шлюб визнаний недійсним після смерті одного з подружжя, то за другим із подружжя, який його пережив і не знав та не міг знати про перешкоди до реєстрації шлюбу, суд може визнати право на спадкування частки того з подружжя, хто помер, у майні, яке було набуте ними за час цього шлюбу. За рішенням суду особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Положення цієї статті поширюються на всіх спадкоємців, у тому числі й на тих, хто має право на обов`язкову частку у спадщині, а також на осіб, на користь яких зроблено заповідальний відказ.

Проте позивачкою не додано жодного доказу, з якого можна було б установити, що ОСОБА_2 не мав права успадкувати житловий будинок з надвірними спорудами та будовами, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 після померлої матері ОСОБА_3 .

Крім цього, в порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, згідно з п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір справляється у сумі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, ураховуючи, що позивачкою ОСОБА_1 пред`явлено позов, у якому об`єднано дві вимоги - немайнового характеру (визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійним) та майнового характеру (поділ спільного майна подружжя), тому такій необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 211, 20 грн за вимогу немайнового характеру та 6 938, 82 грн за вимогу майнового характеру за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Зак. обл/Перечинська тг/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37975895

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Номер рахунку (IBAN): UA0007379

Призначення платежу: судовий збір (ДСА України, 050)

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Оригінал відповідного платіжного документу слід надати суду.

Суд, при вирішенні питання про повернення заяви, також враховує, що практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Тому, керуючись ст. ст. 175, 177, 187, 258-261 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійним та поділ спільного майна подружжя - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня вручення їй ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і підлягає поверненню.

Копію ухвали надіслати позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: Гевці В. М.