Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2-во/357/66/25
У Х В А Л А

іменем України

"01" квітня 2025 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Орєхова О. І. ,

за участю секретаря - Махненка Б.В.

розглянувши в залі суду № 2 в м. Біла Церква без учасників справи заяву позивача ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні по цивільній справі № 357/16893/24, -

В С Т А Н О В И В:

В березні 2025 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про виправлення описки у судовому рішенні від 07 лютого 2025 року по цивільній справі № 357/16893/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. В обґрунтування заяви зазначила, що при виготовленні тексту даного рішення судом було допущено технічну описку в описовій його частині, а саме помилково вказано прізвище « ОСОБА_3 » замість правильного « ОСОБА_4 ». Просила виправити допущену описку в судовому рішенні.

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду.

Протоколом передачі справи раніше визначеному складу суду від 28 березня 2025 року головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І. та отримано заяву для розгляду 31 березня 2025 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2, 3 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки вирішення питання про виправлення описки вирішувалося без повідомлення учасників справи, то у відповідності до вимог статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши заяву про виправлення описки, оглянувши матеріали цивільної справи № 357/16893/24 провадження № 2/357/629/25, суд дійшов висновку, що вона підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що в провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

07 лютого 2025 року справу було розглянуто у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження та винесено заочне рішення суду про задоволення позовних вимог.

Заочне рішення набрало законної сили 11 березня 2025 року.

Встановлено, що при виготовлені вищевказаного заочного рішення суду в його описовій частині судом допущено технічну описку в зазначені прізвища позивача та відповідача, а саме зазначено « ОСОБА_3 » замість вірного « ОСОБА_4 ».

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що допущена в судовому рішенні технічна описка впливає на можливість його реалізації, а її виправлення не змінює рішення та не впливає на його суть іншим чином, тому її необхідно виправити.

Керуючись ст. 259-261, 269, 352-354 ЦПК України, постанова Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву позивача ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні по цивільній справі № 357/16893/24, задовольнити.

Виправити в заочному рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого 2025 року по цивільній справі № 357/16893/24 провадження № 2/357/629/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу допущену технічну описку, а саме в описовій частині заочного рішення суду зазначити вірне прізвище позивача та відповідача « ОСОБА_4 », замість невірного « ОСОБА_3 ».

Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення суду від 07 лютого 2025 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали..

Суддя О. І. Орєхов