Справа № 227/1801/24
(2/199/1320/25)
24 березня 2025 року Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська в складі
головуючого судді Богун О.О.,
при секретареві Дубовик А.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом заступника керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону в інтересах держави в особі: Державна екологічна інспекція у Донецькій області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа Шахівська сільська військова адміністрація Покровського району Донецької області про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев -
Виконуючий обов`язки керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону 11 червня 2024 року звернувся до суду в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області, третя особа Шахівська сільська військова адміністрація Покровського району Донецької області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев.
У позові позивач посилається на те, що Донецькою спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Східного регіону встановлено факт невідшкодування шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев.
У ході досудового розслідування встановлено, що 10.01.2024 перебуваючи в лісосмузі, яка розташована поблизу с. Грузьке, Покровського району, Донецької області, за координатами 48.518078,37.314790, військовослужбовцями військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 здійснено незаконну порубку 2 дерев шляхом спилювання.
Так, знаходячись у вказаному місці, реалізуючи свій намір, направлений на незаконну порубку дерев у захисному лісовому насадженні лінійного типу, не маючи спеціального дозволу на проведення порубки дерев: лісорубного квитка, ордера. Відповідачі, умисно здійснили незаконну порубку за допомогою бензинової ланцюгової пили, а саме: марки Dnipro-M чорного кольору модель DSG-52H до ступеня припинення росту, сиро-ростучі дерева породи ясен у кількості 2 штук, з наступними діаметрами: 1) 46x45 см, 2) 33x34 см.
Після цього, Відповідачі розпиляли незаконно зрубані дерева та погрузили до грузової частини транспортного засобу Урал, номерний знак чорного кольору НОМЕР_2 .
Внаслідок незаконної порубки сироростучих дерев породи ясен у захисному лісовому насадженні лінійного типу в адміністративних межах Шахівської сільської військової адміністрації Покровського району, Донецької області поблизу населеного пункту Грузьке, Покровського району, Донецької області, за координатами 48.518078,37.314790 відповідачі заподіяли шкоду навколишньому природному середовищу, згідно висновку інженерно - екологічної експертизи № СЕ-19/105-24/1450-ФХЕД від 06.03.2024 на загальну суму 26 183 грн. 10 коп.
У зв`язку з закриттям кримінального провадження, в діях відповідачів встановлено наявність складу адміністративного правопорушення.
Відповідно до ст. 15 КУпАП військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти під час проходження зборів, а також особи начальницького складу Національного антикорупційного бюро України, Бюро економічної безпеки України, рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби України, служби цивільного захисту, Державного бюро розслідувань, поліцейські несуть відповідальність за адміністративні правопорушення за дисциплінарними статутами.
У подальшому, Наказом командира військової частини НОМЕР_1 № 39 від 22.03.2024 відповідачів - військовослужбовців військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 .. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 притягнуто до відповідальності за порушення вимог природоохоронного законодавства та ст. ст. II, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та накладено дисциплінарні стягнення.
Зважаючи на викладене позивач просить стягнути з відповідачів шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті незаконної порубки дерев у сумі 26 183 грн. 10 коп.
Ухвалою від 16.12.2024 року відкрито провадження по справі та визначено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.
24.03.2025 року справу розглянуто по суті з ухваленням рішення.
У судове засідання представник позивача не з`явився, надала заяву в якій просила закінчити розгляд справи без участі сторони позивача, позов підтримала та просила його задовольнити, не заперечує проти винесення заочного рішення.
У судове засідання представник позивача Державна екологічна інспекція у Донецькій області не з`явився, представник позивача через електронний суд надав заяву в якій просив закінчити розгляд справи без участі сторони позивача, позов підтримав та просив його задовольнити.
У судове засідання відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не з`явились, про день та час судового засідання повідомлялись у встановленому законом порядку.
Представник третьої особи Шахівської сільської військової адміністрації Покровського району Донецької області у судове засідання не з`явився, надав заяву в якій просив суд задовольнити позов.
Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Суд, вивчивши і дослідивши письмові матеріали справи, аналізуючи і оцінюючи надані докази, приходить до висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з наступних підстав.
Внаслідок незаконної порубки сироростучих дерев породи ясен у захисному лісовому насадженні лінійного типу в адміністративних межах Шахівської сільської військової адміністрації Покровського району, Донецької області поблизу населеного пункту Грузьке, Покровського району, Донецької області, за координатами 48.518078,37.314790 відповідачі заподіяли шкоду навколишньому природному середовищу, згідно висновку інженерно - екологічної експертизи № СЕ-19/105-24/1450-ФХЕД від 06.03.2024 на загальну суму 26 183 грн. 10 коп. (а.с. 44-53).
У подальшому, Наказом командира військової частини НОМЕР_1 № 39 від 22.03.2024 відповідачів - військовослужбовців військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 .. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 притягнуто до відповідальності за порушення вимог природоохоронного законодавства та ст. ст. II, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та накладено дисциплінарні стягнення (а.с. 58-76).
Зважаючи на викладене позивач просить стягнути з відповідачів шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті незаконної порубки дерев у сумі 26 183 грн. 10 коп.
Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Відповідно до ч. 1 ст. 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
До основних принципів охорони навколишнього природного середовища, передбачених п. і) ч. 1 ст. 3 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», належить компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища відповідно до п. е) ч. 1 ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Крім того, ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Особливій державній охороні підлягають території та об`єкти природно-заповідного фонду України й інші території та об`єкти, визначені відповідно до законодавства України.
Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки.
Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» одним із джерел формування державного та місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища, які утворюються у складі державного та відповідного місцевого бюджету, є частина грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством.
Згідно ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Відповідно до ч. 1 ст. 69 цього вказаного вище Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Порушення у сфері охорони лісу спричиняють шкоду інтересам держави внаслідок вилучення певних видів біоресурсів з їх природного середовища та необхідності фінансування державою заходів щодо їх відновлення. Крім того, невідшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, не поповнює надходження до бюджету, чим завдається шкода економічним інтересам держави.
Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.
Так, вина відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у вчиненні незаконної порубки дерев та спричиненні шкоди навколишньому природному середовищу на суму 26 183,10 грн., підтверджується доказами наявними в матеріалах справи та у добровільному порядку останнім не відшкодована.
Підставою для представництва прокурором є порушення інтересів держави.
Згідно із ч. 3 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді.
Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що представництво прокуратурою інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Згідно ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
У зв`язку з грубим порушенням відповідачем вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, що призвело до заподіяна матеріальної шкоди державі, порушено права та інтереси держави.
Частиною 2 статті 141 ЦПК України передбачено, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача.
Керуючись ст. 3, 5, 41, 47, 68, 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 107, 105 Лісового кодексу України, ст. 258, 259, 263, 265 ЦПК України, суд, -
Позов заступника керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону в інтересах держави в особі: Державна екологічна інспекція у Донецькій області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа Шахівська сільська військова адміністрація Покровського району Донецької області про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев,- задовольнити.
Стягнути солідарно з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса мешкання АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса мешкання: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса мешкання: АДРЕСА_3 ) на користь держави судовий збір в сумі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення суду може бути оскаржене позивачем до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: О.О. Богун