КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 752/15679/20

провадження № 22-ц/824/9731/2025

28 березня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Кирилюк Г.М., вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та відкриття апеляційного провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Прядка Олександра Олександровича на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 14 листопада 2024 року в складі судді Данілової Т.М.,

встановив:

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 14 листопада 2024 року вказаний позов залишено без задоволення.

03.12.2024 представник ОСОБА_1 - адвокат Прядко О.О. на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 14 листопада 2024 року подав апеляційну скаргу.

Ухвалою судді Київського апеляційного суду міста Києва від 10 березня 2025 року апеляційну скаргу було залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків.

Ухвалою Київського апеляційного суду міста Києва від 24 березня 2025 року апеляційну скаргу повернуто особі, яка її подала, у зв`язку із неусуненням недоліків.

26.03.2025 представник ОСОБА_1 - адвокат Прядко О.О. повторно подав апеляційну скаргу на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 14 листопада 2024 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга представника ОСОБА_1 - адвоката Прядка О.О. від 26.03.2025 подана з пропуском визначеного законом строку на апеляційне оскарження.

У поданій апеляційній скарзі адвокат Прядко О.О. просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що подання апеляційної скарги після повторного усунення недоліків апеляційної скарги може свідчити про поважність пропуску апелянтом строку на апеляційне оскарження. Також зазначив, що ухвала судді Київського апеляційного суду від 24.03.2025 є очевидно незаконною, оскільки вона підписана тільки суддею-доповідачем, в той же час, згідно ч. 6 ст. 357 ЦПК України, питання про повернення апеляційної скарги вирішується судом, а не суддею одноосібно.

Однак, вказані доводи не можуть слугувати поважними причинами для поновлення строку на апеляційне оскарження з огляду на наступне.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 521/2816/15-ц зазначено, що «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Вказане процесуальне порушення є самостійною підставою для скасування як оскарженого судового рішення апеляційного суду, так і ухвали апеляційного суду про поновлення строку на апеляційне оскарження і відкриття апеляційного провадження, та направлення справи до апеляційного суду зі стадії відкриття апеляційного провадження».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19, зроблено висновки про те, що «причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій і підтверджені належними доказами».

Верховний Суд у постанові від 24 липня 2023 року у справі № 200/3692/21 зробив висновок, що: «невиконання скаржником вимог процесуального закону щодо належного оформлення касаційної скарги, та як наслідок, повернення заявнику касаційної скарги не належать до об`єктивних обставин особливого і непереборного характеру, які можуть зумовити перегляд остаточного і обов`язкового судового рішення після закінчення строку його касаційного оскарження, а відтак не свідчить про наявність поважних підстав для поновлення цього строку.»

Підставою повернення апеляційної скарги представника ОСОБА_1 - адвоката Прядка О.О. стало невиконання вимог ст. 374 ЦПК України.

Разом з тим, посилання адвоката Прядка О.О. на відмову від оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 24 березня 2025 року у касаційному порядку та подання повторно апеляційної скарги для визначення іншого складу суду не є поважною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 14 листопада 224 року.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки зазначені в заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При зверненні з апеляційною скаргою представником ОСОБА_1 - адвокатом Прядко О.О. було долучено квитанцію про сплату судового збору № 7506-3579-0832-2229 від 09.12.2024 та просив не покладати на позивача обов`язок із повторної сплати судового збору, оскільки рішення про повернення судового збору апеляційний судом не приймалося.

Разом з тим, вказана квитанція не може слугувати доказом про сплату судового збору за подання апеляційної скарги 26.03.2025, оскільки квитанція про сплату судового збору № 7506-3579-0832-2229 від 09.12.2024 була долучена до апеляційної скарги, яка була подана 03.12.2024, та повернута судом.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір стягується у відповідному розмірі від прожиткового мінімум для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношені до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 % ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Частиною 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З огляду на викладене, судовий збір за подання позивачем апеляційної скарги на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 14 листопада 2024 року складає 1 894,24 грн. (1 578,53 грн. х 150 % х 0,8).

У зв`язку з цим апеляційна скарга також підлягає залишенню без руху для усунення недоліків - оплати судового збору в розмірі 1 894,24 грн. за реквізитами: отримувач - ГУК у м. Києві/Соломян. р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ)- 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО банку - 899998, рахунок отримувача - UA0026010, код класифікації доходів бюджету - 22030101. Призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (Дата оскаржуваного рішення) по справі (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

На підтвердження сплати судового збору до Київського апеляційного суду необхідно надати квитанцію (платіжне доручення).

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Прядка Олександра Олександровича на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 14 листопада 2024 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог цієї ухвали, який не може перевищувати п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити апелянту, що в разі не усунення недоліку у встановлений строк, його апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач Г. М. Кирилюк