Справа № 438/1238/24
Провадження 2/438/42/2025
У Х В А Л А

про залишення без розгляду

27 березня 2025 року Бориславський міський суд Львівської області

у складі головуючого-судді Слиша А.Т.,

за участю секретаря судових засідань Кекош Н.С.,

представника відповідача Малети А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бориславі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Укрнафта» про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

у провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

У судове засідання 27 березня 2025 року позивач ОСОБА_1 не прибула, позивачем подано через канцелярію суду письмове клопотання від 27 березня 2025 року про відкладення розгляду справи у зв`язку з проходженням ВЛК по АДРЕСА_1 по направленню ТЦК.

Представник відповідача ОСОБА_2 у судовому засіданні просив визнати причини неявки позивача неповажними та залишити позовну заяву без розгляду.

Вислухавши представника відповідача, оглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов необхідно залишити без розгляду з таких підстав.

Згідно з ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Крім того, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст.44 ЦПК України).

Тобто на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Наслідки неявки в судове засідання позивача визначені п.3 ч.1 ст.257, ч. 5 ст. 223 ЦПК України, згідно з якими суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Дана справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою від 15 липня 2024 року відкрито провадження та призначено до судового розгляду на 01 серпня 2024 року.

Проте позивач ОСОБА_1 в дане судове засідання не з`явилась, надіславши до суду клопотання про відкладення «для надання можливості укласти договір про правову допомогу»

Наступне судове засідання 22 жовтня 2024 року було відкладено у зв`язку із клопотання заявника та його представника адвоката Бабич І.А. для надання можливості ознайомитись із матеріалами справи та підготовки для розгляду.

19 листопада 2024 року за відсутності позивача ОСОБА_1 та її представника адвоката Бабич І.А. судом було відмовлено у задоволення клопотання про витребування доказів та вчергове оголошено перерву у судовому засіданні.

10 січня 2025 року ухвалою суду задоволено клопотання позивача ОСОБА_1 про відкладення судового засідання з метою позасудового врегулювання спору.

13 лютого 2025 року судове засідання було відкладено через неявку позивача ОСОБА_1 та представника позивача адвоката Бабич І.А. відповідно до клопотання позивача, яка за станом здоров`я не з`явилась у приміщення суду.

03 березня 2025 року судове засідання було відкладено через неявку всіх учасників справи. Цього ж дня на адресу суду в системі «Електронний суд» представником позивача адвокатом Бабич І.А. подано повідомлення про дострокове припинення 28 лютого 2025 року за взаємною згодою сторін дії Договору про надання правової (правничої) допомоги укладеної між представником позивача та позивачем. У зв`язку з вказаним повідомленням судове засідання було відкладено на 27 березня 2025 року, у яке позивач вчерговий раз не прибула. При цьому, як зазначено вище, позивач особисто подала через канцелярію суду письмове клопотання від 27 березня 2025 року про відкладення розгляду справи у зв`язку з проходженням ВЛК.

Тобто, позивач про час, дату та місце розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток на адресу, яка зазначена в позовній заяві. З поданих позивачем чи представником позивача заяв вбачається, що позивачу та представнику позивача відомо про дату, час та місце розгляду справи за даним позовом.

Крім цього, інформація про час та дату судового розгляду справи розміщена на сайті Бориславського міського суду Львівської області, що дозволяє позивачу самостійно її переглянути.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав у своїх рішеннях, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.(Рішення Європейського суду з прав людини «Пономарьов проти України» №3236/03 від 03.04.2008 року).

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 4 ст. 44 ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позивач зловживає своїми процесуальними правами.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Позивач ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про судові засідання, призначені на 03 березня 2025 року та 27 березня 2025 року, про що свідчать подані нею заяви про відкладення розгляду справи. Позивач, будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, двічі поспіль не з`явилась в судове засідання, не скористалися правом подати заяву про розгляд справи за її відсутності, що є підставою для залишення позовної заяви без розгляду згідно з пунктом 3 частини першої статі 257 ЦПК України, та не перешкоджає повторному зверненню позивача до суду (ч.2 ст.257 ЦПК України).

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 13, 44, 130, 131, 210, 223, п. 3 ч.1 ст.257, 259, 260 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Укрнафта» про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди- залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 01 квітня 2025 року.

Головуючий суддя Андрій СЛИШ