УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

17.03.2025 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Шестакова Я.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у м. Херсон позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 стягнення неустойки за прострочення аліментів,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до Херсонського міського суду Херсонської області з зазначеним позовом в якому просить стягнути з відповідача на її користь за несвоєчасну сплату аліментів нарахованих за період з вересня 2017 року по грудень 2021 року неустойку (пеню) у розмірі 1% суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення починаючи з 01.09.2017 року але не більше від ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на місяць стягнення.

Ухвалою суду від 24.01.2022 року відкрито провадження та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 10.02.2025 року справу було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Дана ухвала направлялася на адресу позивача зазначену у позовній заяві, а також направлялася на підсистему «Електронний суд» у електронний кабінет позивача, зареєстрований ще з 28.07.2020 року.

Згідно поштового повідомлення, яке повернулося на адресу суду, вбачається, що позивач ухвалу суду від 10.02.2025 року не отримала, конверт з ухвалою повернувся з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Крім того, згідно довідки про доставку електронного листа ухвала від 10.02.2025 року позивачу була доставлена 12.02.2025 року.

У строк встановлений судом для усунення недоліків позовної заяви, інформації про виконання позивачем вимог ухвали про залишення заяви без руху або будь-яких клопотань не надходило.

Отже, станом на 17.03.2025 року зазначені в ухвалі недоліки позивачем не усунені.

Так, Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Разом з тим слід відмітити, що позивач (заявник, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору) із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи або відповідного судового провадження. У разі відсутності обставин непереборної сили ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.

Особою, не повідомленою про розгляд справи (пункт 1 частини другої статті 358 ЦПК України), не можна вважати особу, яка власне ініціювала розгляд справи або відповідного судового провадження (позивача, заявника, третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору), яка скористалася своїм правом доступу до правосуддя, подала позовну заяву (заяву, скаргу), на підставі якої було відкрито судове провадження.

Даний висновок узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.09.2024 року, справа №490/9587/18).

У зв`язку з наведеним, повернення позовної заяви, недоліки якої не усунуті належним чином після залишення заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Згідно з ч. 12, 13 ст. 187 ЦПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Наведене свідчить про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду у зв`язку з невиконанням ухвали суду про залишення заяви без руху.

Керуючись ст.ст.187, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 стягнення неустойки за прострочення аліментів залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 17.03.2025 року.

СуддяЯ. В. Шестакова