Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5793/24
Провадження №2/711/135/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2025 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Позарецької С.М.,

при секретарі Буйновській А.П.,

за участю позивача ОСОБА_1

представника

позивача адвоката Чигрик І.А.,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника третьої

особи за довіреністю Слинька М.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Черкаська міська рада, Друга Черкаська державна нотаріальна контора про поділ нерухомого майна в натурі, виділ частки нерухомого майна, визнання права власності на нерухоме майно, припинення права спільної часткової власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом (остаточні позовні вимоги викладені у заяві від 24.02.2025, яка надійшла до суду 25.02.2025 (т.2 а.с.100-106)) до ОСОБА_2 про поділ нерухомого майна в натурі, виділ частки нерухомого майна, визнання права власності на нерухоме майно, припинення права спільної часткової власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою. Свої позовні вимоги мотивує тим, що ОСОБА_1 є власником 2/3 часток у праві власності на домоволодіння та користувачем земельної ділянки, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Право власності на домоволодіння зареєстровано за нею на підставі рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 04.10.2021, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 14.02.2022 за №299291410 та інформацією з Державного реєстру речових права на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного державного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомості від 22.09.2023 №347722186, від 16.07.2024 № 387061929.

Згідно з вищезазначеним витягом та інформацією з ДРРП від 22.09.2023 та від 16.07.2024 опис об`єкта складається з: житлового будинку літер А-1, загальною площею 42,1кв.м та житловою площею 21,3 кв.м; житлового будинку з прибудовами літер Б-1, Б1-2, АДРЕСА_2 , загальною площею 93,8 кв.м та житловою площею 50,6 кв.м; навісу літер Г; навісу літер З; вбиральні Е; огорожі літер № 1, 2, 4, 5; водоколонки літер № 3; зливної ями літер № 6.

Право власності на 1/3 домоволодіння, яке знаходиться за цією ж адресою, станом на даний час ні за ким не зареєстровано, що підтверджується інформацією із вищевказаного реєстру, що свідчить про те, що сестра позивача, ОСОБА_2 відповідач по справі, яка прийняла спадщину після батька позивача та відповідача - ОСОБА_3 , майже 10 років назад, своїх спадкових прав не оформила. Факт прийняття спадщини відповідачем після смерті ОСОБА_3 підтверджується довідкою Другої черкаської державної нотаріальної контори від 21.09.2023 № 1526/02-14.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача та відповідача - ОСОБА_3 , що підтверджується даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Черкаси реєстраційної служби Черкаського міського управління юстиції 30.09.2014. Після нього відкрилась спадщина у вигляді домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказане домоволодіння на підставі договору на право забудови будинку та безстрокового користування земельною ділянкою № 1993 від 26.08.1954 належало його матері-бабусі позивача та відповідача ОСОБА_4 . Копія вищевказаного договору міститься в матеріалах інвентаризаційної справи № 2916 та була надана Комунальним підприємством «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» листом від 18.06.2024 № 397.

Відповідно до діючого на той час законодавства домоволодіння зареєстровано Черкаським бюро технічної інвентаризації за реєстраційним № 3249 від 24.08.1954 за ОСОБА_4 , про що свідчить відмітка БТІ на самому договорі. Крім того, належність домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ) ОСОБА_4 підтверджується відміткою на першій сторінці будинкової книги для прописки громадян, що проживають в будинку АДРЕСА_3 .

У той же час, право власності на вищевказане домоволодіння за ОСОБА_4 зареєстровано не було, що підтверджується інформацією про реєстрацію права Комунального підприємства «Черкаське бюро технічної інвентаризації» від 09.10.2023 № 45490 та інформаційними довідками з ДРРП.

На даний час вищевказане домоволодіння розташоване на не приватизованій земельній ділянці, яка належить Черкаській міській раді.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати померлого ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , що підтверджується даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Черкаським міським ЗАГСом 24.05.1982. Родинні відносини ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтверджуються даними свідоцтва про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_3 , виданим міським ЗАГСом м.Черкаси 31.12.1948.

Відповідно до ч. 1 ст. 549 Української РСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він вступив в управління або володіння спадковим майном.

ОСОБА_3 спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_4 прийняв, оскільки постійно проживав з нею та був зареєстрований, у тому числі на час смерті, за адресою: АДРЕСА_1 , вів з нею спільне господарство, доглядав за нею, тому одразу після її смерті вступив в управління спадковим майном. Проживання ОСОБА_3 з його мамою, ОСОБА_4 підтверджується записами у будинковій книзі для прописки громадян, що проживають в будинку АДРЕСА_3 (запис № 1, відповідно до якого ОСОБА_4 була прописана 21.02.1959, знята з реєстрації місця проживання 02.10.1982; запис № 6, відповідно до якого ОСОБА_3 був прописаний 21.02.1959, знятий з реєстрації місця проживання 10.02.2015) та довідками комітету самоорганізації населення мікрорайону «Соборний» від 21.11.2012 № 1538, від 11.02.2015 № 105.

Відповідач по справі - ОСОБА_2 спадщину після батька ОСОБА_3 прийняла згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України, оскільки у шестимісячний строк з дня відкриття спадщини подала заяву про прийняття спадщини у Другу черкаську державну нотаріальну контору, що підтверджується даними довідки Другої черкаської державної нотаріальної контори від 21.09.2023 № 1526/02-14.

Оскільки після смерті ОСОБА_3 спадщину також прийняла позивач та від своєї частки на користь позивача відмовилась ОСОБА_5 (сестра сторін по справі), ОСОБА_2 вказує, що має право на 1/3 частку у праві власності на домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Проте, протягом майже 10 років спадкові права відповідач не оформила та намірів це зробити у найближчий час не має. Неодноразові пропозиції позивача забезпечити підготовку та за рахунок позивача оплатити правову допомогу, а потім разом приватизувати земельну ділянку, вона відкидає та повідомляє, що дане питання її не цікавить.

Позивач зазначає, що саме відсутність співвласника, відсутність реєстрації права власності на 1/3 домоволодіння, не надає можливості їй підготувати технічну документацію на земельну ділянку, яка знаходиться за вказаною адресою та отримати кадастровий номер земельної ділянки. Відсутність можливості вирішити вищевказані питання, порушує права позивача, як власника 2/3 частини домоволодіння, оскільки позбавляє її права приватизувати земельну ділянку та розпорядитися своїм майном продати, подарувати тощо. Вищевказані дії є неможливими без присвоєння земельній ділянці кадастрового номера.

Оскільки не оформлення відповідачем спадкових прав, а тому відсутність співвласника, не надає можливості позивачу домовитись з ним та розпоряджатися своїм майном, що порушує права позивача, у останньої виникла необхідність у зверненні до суду з цим позовом щодо поділу майна в натурі, яке знаходиться у спільній частковій власності, припинення спільної часткової власності, визнання права особистої приватної власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою з метою вільно розпоряджатися своїм майном.

Як зазначено у позові, в тому випадку, якщо один із співвласників виявив бажання, не залежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту.

Відповідно до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ, виготовленому за замовленням позивача, домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться на земельній ділянці, площею 574кв.м, яка знаходиться у користуванні.

Згідно з висновком експерта, вищевказане домоволодіння за своїми технічними характеристиками, може бути поділено в натурі на два окремі об`єкти нерухомого майна пропорційно до розміру часток кожного із співвласників у праві спільної часткової власності згідно запропонованих варіантів поділу.

За результатами проведення будівельно-технічного, земельно-технічного дослідження експерт прийшов до висновку можливості поділу житлових будинків з прибудовами у вигляді трьох варіантів.

При цьому, позивач просить поділити житловий будинок з прибудовами по варіанту №2 (додаток 2 до висновку) висновку експерта, який передбачає зменшення частки позивача із 2/3, або 67/100 до 65/100, або зменшення на 2/100, що становить 20606 грн., у той час як частка іншого співвласника збільшена із 1/3, або 33/100 до 35/100, тобто на 2/100, що складає 20606 грн.

Експертом, також, запропоновано й варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою, площею 574 кв.м, відповідно до часток співвласників у домоволодінні 2/3 до 1/3 та, відповідно до запропонованих варіантів поділу житлових будинків з прибудовами. Отже, позивач просить виділити їй в користування земельну ділянку, площею 383 кв.м, яка зображена в додатку № 5 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ,ЗТ рожевою штриховкою.

При цьому, позивач просить врахувати те, що вона усе своє життя прожила разом зі своїм батьком, ОСОБА_3 та була зареєстрована за цією адресою, що підтверджується записами у будинковій книзі для прописки громадян, що проживають в будинку АДРЕСА_3 ( ОСОБА_1 прописана 23.08.1975, виписана 23.09.1976, прописана по шлюбному прізвищу ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , виписана 26.11.2011, та знову зареєстрована як ОСОБА_7 26.11.2011 до цього часу) та довідками комітету самоорганізації населення мікрорайону «Соборний» від 21.11.2012 № 1538, від 11.02.2015 № 105.

Позивач та її чоловік, ОСОБА_8 , який проживав та був зареєстрований за вищевказаною адресою з 21.08.1979, виписаний 08.01.1980, а потім знову прописаний з 17.07.1989 та зареєстрований по цей час, допомагали ОСОБА_3 відстроювати житловий будинок за вищевказаною адресою як фізично, так і матеріально. Вищевказаний будинок є єдиним житлом позивача.

У той же час, як зазначено у позові, відповідач виписана 25.12.1979, що підтверджується записами у будинковій книзі для прописки громадян, що проживають в будинку АДРЕСА_3 , проживає за іншою адресою та є власницею квартири АДРЕСА_4 , що підтверджується інформацією з ДРРП від 09.07.2024 № 386138886.

На цей час право власності на 1/3 житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 не зареєстровано, право власності у встановленому законодавством порядку не оформлено, у судовому порядку право власності у порядку спадкування не встановлено, що підтверджується інформацією з ДРРП від 16.07.2024 № 387061929. Позивач вважає, що відсутність будь-яких дій щодо оформлення спадкових прав з боку відповідача є підтвердженням того, що існуючі умови проживання її влаштовують та те, що вона не потребує додаткової житлової площі.

Таким чином, позивач за остаточними позовними вимогами просить суд, -

поділити в натурі домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , припинивши право спільної часткової власності, згідно варіанту поділу № 2 висновку експерта за результатами проведеного будівельно - технічного та земельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ, ЗТ, а саме:

- виділити ОСОБА_1 в окремий об`єкт нерухомості та визнати за нею право особистої приватної власності у цілому на домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 96,6 кв. м, а саме на: приміщення житлової прибудови літ. «Б1-2»: приміщення 1-5, кімната, площею 15,3 кв.м, приміщення 1-8, кімната, площею 15,6 кв.м, приміщення прибудови літ. «б2»: приміщення 1-3, коридор, площею 2,8 кв.м, приміщення 1-4, кухня, площею 8,2 кв.м, приміщення прибудови літ. «б5»: приміщення 1-1, коридор, площею 2,2 кв.м, приміщення 1-2, котельня, площею 5,9 кв.м, приміщення прибудови літ. «б1»: приміщення 1-7, санвузол, площею 4,5 кв.м, приміщення житлового будинку літ. «А-I»: приміщення 1-1, підсобне приміщення, площею 12,5 кв.м, приміщення 1-2, кімната, площею 12,2 кв.м, приміщення 1-3, кімната, площею 9,1 кв.м, приміщення 1-4, санвузол, площею 8,3 кв.м, а також надвірні будівлі та споруди: навіс літ. «З», навіс літ. «Г», огорожа № 4(ворота), огорожа № 5(хвіртка), огорожа № 2(хвіртка), огорожа № 2, ворота, водоколонка № 3, огорожа № 1, 33, 40 п.м.); виділити у спільне користування: водоколонку № 3 (трубопровід), яму зливну № 6; встановити порядок користування земельною ділянкою, площею 574 кв.м, що знаходиться за вказаною адресою згідно з додатком № 5 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ,ЗТ: виділити ОСОБА_1 в користування земельну ділянку, площею 383 кв.м, яка зображена в додатку № 5 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ,ЗТ рожевою штриховкою.

Ухвалою суду від 16.08.2024 прийнято, відкрито провадження по справі та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 08.11.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Ухвалою суду від 11.03.2025 позовні вимоги ОСОБА_1 в частині пред`явлених позовних вимог щодо: виділу іншому співвласнику (співвласникам) в окремий об`єкт нерухомості приміщень, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 39,3 кв.м, а саме - житловий будинок «Б-I» з прибудовами: приміщення житлового будинку «Б-I»: приміщення 1-6, кімната, площею 8,5 кв.м, приміщення 2-3, кімната, площею 11,2 кв.м, приміщення прибудови літ. «б1»: приміщення 2-2, санвузол, площею 3,2 кв.м, приміщення прибудови літ. «б3»: приміщення 2-1, кухня, площею 10,3 кв.м, приміщення прибудови літ. «б4»: приміщення I, коридор, площею 6,1 кв.м, а також надвірні будівлі та споруди: сарай тимчасовий літ. «Ж», убиральня «Е», огорожа № 1, 4,89 п.м; встановлення порядку користування земельною ділянкою, площею 574 кв.м, що знаходиться за вказаною адресою згідно з додатком № 5 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ,ЗТ, зокрема, виділу іншому співвласнику (співвласникам) в користування земельну ділянку, площею 191 кв.м, яка зображена в додатку № 5 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 №03/24-БТ, ЗТ блакитною штриховкою; зобов`язання власника 1/3 домоволодіння, що знаходиться за вказаною адресою сплатити грошову компенсацію ОСОБА_1 , у розмірі 20606 грн. 00коп.; стягнення з власника 1/3 домоволодіння, що знаходиться за цією ж адресою на користь ОСОБА_1 частини витрат, пов`язаних із виготовленням висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ, ЗТ, що складає 31306, 40 грн : 2 = 15653,20 грн. 00коп., - залишені без розгляду, на підставі п.5 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Відповідачем відзив на позов у строки, передбачені ЦПК України та визначені ухвалою суду від 16.08.2024, подано не було. Крім того, відзив, який поданий до суду 11.03.2025, повернутий і залишений без розгляду, відповідно до ч.4 ст. 183 ЦПК України.

Отже, відповідно до ч.8 ст. 178 ЦПК України, суд прийшов до висновку про розгляд справи за наявними матеріалами, оскільки відповідачем не надано відзив у встановлений судом строк без поважних причин.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Чигрик І.А. просили позовні вимоги в редакції від 24.02.2025, задовольнити, посилаючись на обставини, які викладені у позовній заяві та наявні докази. Стосовно земельної ділянки, то зазначили, що її площа фактично становить 574кв.м, а за судовим рішенням зазначено площу земельної ділянки 554кв.м. Позивач просить позовні вимоги стосовно земельної ділянки, площею 574кв.м, оскільки судовий експерт здійснював експертизу по фактичним межам земельної ділянки. Крім того, сусіди, що по АДРЕСА_5 , коли здійснювали приватизацію своєї земельної ділянки, то встановили свій капітальний паркан, рівняючи межу земельних ділянок своєї та позивача і, таким чином, збільшилася площа земельної ділянки позивача на 20кв.м, а площа земельної ділянки сусіда зменшилася, але сусід на таке погодився, бо він вирівняв межу своєї земельної ділянки. Також зазначили, що вартість 2/3 будинковолодіння становить 1653500грн., відповідно до висновку дослідження. Крім того, просили покласти на відповідача судовий збір. Судові витрати по оплаті експертного дослідження позивач залишає за собою; витрати на правничу допомогу відсутні.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги, які викладені в остаточній редакції, визнала. Крім того, зазначила, що не є особою з інвалідністю, пільг немає; одразу сплатити судовий збір не зможе, враховуючи її матеріальний стан.

В судовому засіданні представник третьої особи Черкаської міської ради за довіреністю Слинько М.Г. зазначив, що стосовно позовних вимог про поділ будинку з надвірними будівлями та спорудами, то покладається на розсуд суду. Щодо позовних вимог про визначення порядку користування земельною ділянкою, то зазначив, що відсутні рішення про виділ у користування земельної ділянки саме у розмірах, що вказані у позовній заяві 574кв.м, оскільки площа земельної ділянки була збільшена до 554кв.м, про що свідчить рішення міськради від 21.03.1996 №297. Отже, заперечує проти задоволення позовних вимог щодо визначення порядку користування саме земельною ділянкою, площею 574кв.м. Надані письмові пояснення по суті позову, які прийняті судом.

В судове засідання третя особа Друга Черкаська державна нотаріальна контора не з`явилась, будучи неодноразово належним чином повідомлена про час, дату та місце розгляду справи. Письмові пояснення по суті позову подані не були. Наявна заява про розгляд справи за її відсутності.

Заслухавши пояснення учасників справи та їхніх представників, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги в остаточній редакції від 24.02.2025 підлягають до часткового задоволення за таких підстав:

встановлено, що право власності на 2/3 частки домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 зареєстровано за позивачем ОСОБА_1 на підставі рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 04.10.2021 (справа №711/7832/18), яке набрало законної сили 16.11.2021, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 14.02.2022 за №299291410 та інформацією з Державного реєстру речових права на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного державного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомості від 22.09.2023 №347722186, від 16.07.2024 № 387061929.

Згідно з вищезазначеним витягом та інформацією з ДРРП від 22.09.2023 та від 16.07.2024 опис об`єкта складається з: житлового будинку літер А-1, загальною площею 42,1кв.м та житловою площею 21,3 кв.м; житлового будинку з прибудовами літер Б-1, Б1-2, б1,б2, б3, б4, б5, загальною площею 93,8 кв.м та житловою площею 50,6 кв.м; навісу літер Г; навісу літер З; вбиральні Е; огорожі літер № 1, 2, 4, 5; водоколонки літер № 3; зливної ями літер № 6.

Право власності на іншу частку на 1/3 домоволодіння, яке знаходиться за цією ж адресою, станом на даний час ні за ким не зареєстровано, що підтверджується інформацією із вищевказаного реєстру, що свідчить про те, що сестра позивача, ОСОБА_2 відповідач по справі, яка прийняла спадщину після батька позивача та відповідача - ОСОБА_3 , майже 10 років назад, своїх спадкових прав не оформила. Факт прийняття спадщини відповідачем після смерті ОСОБА_3 підтверджується довідкою Другої черкаської державної нотаріальної контори від 21.09.2023 № 1526/02-14, а також наданими 31.10.2024 на виконання ухвали суду від 17.10.2024 матеріалами спадкової справи.

Дані обставини не змінились і на час розгляду справи, враховуючи інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 14.02.2025 №000.

За даними листа Департаменту «Центр надання адміністративних послуг» від 16.01.2025, ОСОБА_2 зареєстрована за адресою проживання: АДРЕСА_7 з 05.02.1988.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача та відповідача - ОСОБА_3 , що підтверджується даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Черкаси реєстраційної служби Черкаського міського управління юстиції 30.09.2014. Після нього відкрилась спадщина у вигляді домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказане домоволодіння на підставі договору на право забудови будинку та безстрокового користування земельною ділянкою № 1993 від 26.08.1954 належало його матері-бабусі позивача та відповідача ОСОБА_4 . Копія вищевказаного договору міститься в матеріалах інвентаризаційної справи № 2916 та була надана Комунальним підприємством «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» листом від 18.06.2024 № 397.

Відповідно до діючого на той час законодавства домоволодіння зареєстровано Черкаським бюро технічної інвентаризації за реєстраційним № 3249 від 24.08.1954 за ОСОБА_4 (баба сторін), про що свідчить відмітка БТІ на самому договорі. Крім того, належність домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ) ОСОБА_4 підтверджується відміткою на першій сторінці будинкової книги для прописки громадян, що проживають в будинку АДРЕСА_3 .

У той же час, право власності на вищевказане домоволодіння за ОСОБА_4 зареєстровано не було, що підтверджується інформацією про реєстрацію права Комунального підприємства «Черкаське бюро технічної інвентаризації» від 09.10.2023 № 45490 та інформаційними довідками з ДРРП.

На даний час вищевказане домоволодіння розташоване на не приватизованій земельній ділянці, яка належить Черкаській міській раді.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати померлого ОСОБА_3 (батько сторін) - ОСОБА_4 (баба сторін), що підтверджується даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Черкаським міським ЗАГСом 24.05.1982. Родинні відносини ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтверджуються даними свідоцтва про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_3 , виданим міським ЗАГСом м.Черкаси 31.12.1948.

Відповідно до ч. 1 ст. 549 Української РСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він вступив в управління або володіння спадковим майном.

ОСОБА_3 спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_4 прийняв, оскільки постійно проживав з нею та був зареєстрований, у тому числі на час смерті, за адресою: АДРЕСА_1 , вів з нею спільне господарство, доглядав за нею, тому одразу після її смерті вступив в управління спадковим майном. Проживання ОСОБА_3 зі своєю мамою - ОСОБА_4 , підтверджується записами у будинковій книзі для прописки громадян, що проживають в будинку АДРЕСА_3 (запис № 1, відповідно до якого ОСОБА_4 була прописана 21.02.1959, знята з реєстрації місця проживання 02.10.1982; запис № 6, відповідно до якого ОСОБА_3 був прописаний 21.02.1959, знятий з реєстрації місця проживання 10.02.2015) та довідками комітету самоорганізації населення мікрорайону «Соборний» від 21.11.2012 № 1538, від 11.02.2015 № 105.

Відповідач по справі - ОСОБА_2 спадщину після смерті батька ОСОБА_3 прийняла згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України, оскільки у шестимісячний строк з дня відкриття спадщини подала заяву про прийняття спадщини у Другу черкаську державну нотаріальну контору, що підтверджується даними довідки Другої черкаської державної нотаріальної контори від 21.09.2023 № 1526/02-14 та матеріалами дослідженої в судовому засіданні спадкової справи, що надана 31.10.2024 на виконання ухвали суду від 17.10.2024.

Оскільки після смерті ОСОБА_3 спадщину також прийняла позивач та від своєї частки на користь позивача відмовилась ОСОБА_5 (сестра сторін по справі), ОСОБА_2 вказує, що має право на 1/3 частку у праві власності на домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Проте, тривалий час спадкові права відповідач не оформила та намірів це зробити у найближчий час не має. Про такі обставини в судовому засіданні вказала й сама відповідач.

Відповідно до договору будівлі будинку і безтермінового користування земельною ділянкою від 26.08.1954, укладеного між Житловим управлінням виконкому Черкаського міської Ради депутатів трудящих та ОСОБА_4 , на підставі рішення виконкому від 21.03.1953 №396, відведено земельну ділянку для будівництва житлового будинку на ділянці комунальної землі, площею 500кв.м, що по АДРЕСА_8 . Відповідно, домоволодіння, що по АДРЕСА_6 , належало ОСОБА_4 та було зареєстроване в БТІ у реєстраційній книзі №2 та 32498 від 24.08.1954.

У подальшому, згідно з п.7.3 рішення виконкому Черкаської міської ради №297 від 21.05.1996, у зв`язку із впорядкуванням землекористування домоволодінь за домоволодінням АДРЕСА_6 , була закріплена в постійне користування земельна ділянка, площею 554кв.м. Дані обставини встановлені також і рішенням При дніпровського районного суду м. Черкаси від 04.10.2021 (справа №711/7832/18).

Відповідно до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ, виготовленому за замовленням позивача ОСОБА_1 відповідно до ст. 106 ЦПК України, домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться на земельній ділянці, площею 574 кв.м, яка знаходиться у користуванні.

Згідно з висновком експерта вищевказане домоволодіння за своїми технічними характеристиками, може бути поділено в натурі на два окремі об`єкти нерухомого майна пропорційно до розміру часток кожного із співвласників у праві спільної часткової власності згідно запропонованих варіантів поділу.

За результатами проведення будівельно-технічного, земельно-технічного дослідження експерт прийшов до висновку можливості поділу житлових будинків з прибудовами у вигляді трьох варіантів.

Варіант 1 (додаток 1 до висновку експерта) передбачає збільшення частки позивача із 2/3, або 67/100 до 77/100, збільшення на 10/100, що становить 150386 грн, у той час, як частка іншого співвласника зменшена із 1/3, або 33/100 до 23/100, тобто на 10/100, що складає 150386грн. Таким чином, при задоволенні 1 варіанту поділу позивач зобов`язаний виплати іншому співвласнику (співвласникам) компенсацію у розмірі 150386 грн.

Перший варіант передбачає виділення позивачу приміщення, площею 93,8 кв.м, а саме житлового будинку літ. «Б-I» з прибудовами: приміщення житлового будинку літ. «Б-I»: примішення 1-6, кімната, площею 8,5 кв.м, приміщення 2-3, кімната, площею 11,2 кв.м, приміщення житлової прибудови літ. «Б1-2»: приміщення 1-5, кімната, площею 15,3 кв.м, приміщення 1-8, кімната, площею 15,6 кв.м, приміщення прибудови літ.» «б1»: приміщення 1-7, санвузол, площею 4,5 кв.м, приміщення 2-2, санвузол, площею 3,2 кв.м, приміщення прибудови літ. «б2»: приміщення 1-3, коридор, площею 2,8 кв.м, приміщення 1-4, кухня, площею 8,2 кв.м, приміщення прибудови літ. «б3»: приміщення 2-1, кухня, площею 10,3 кв.м, приміщення прибудови літ. «б4»: приміщення I, коридор, площею 6,1 кв.м, приміщення прибудови літ. «б5»: приміщення 1-1, коридор, площею 2,2 кв.м, приміщення 1-2, котельня, площею 5,9 кв.м, а також надвірні будівлі та споруди: навіс літ. «З», сарай тимчасовий літ. «Ж», убиральня «Е», водо- колонка № 3, яма зливна № 6, огорожа № 2, ворота, огорожа № 5 (хвіртка), огорожа № 1, 16.31 п.м.).

Відповідно до першого варіанту поділу виділенню іншому співвласнику (співвласникам) підлягають приміщення, площею 42,1 кв.м, а саме приміщення житлового будинку «А-I»: приміщення 1-1, підсобне приміщення, площею 12,5 кв.м, приміщення 1-2, кімната, площею 12,2 кв.м, приміщення 1-3, кімната, площею 9,1 кв.м, приміщення 1-4, санвузол, площею 8,3 кв.м, а також надвірні будівлі та споруди: навіс літ, «Г», огорожа № 2 (хвіртка), огорожа № 4, ворота, огорожа № 1, 21,98 п.м.).

Варіант 2 (додаток 2 до висновку експерта) передбачає зменшення частки позивача із 2/3, або 67/100 до 65/100, або зменшення на 2/100, що становить 20606 грн., у той час як частка іншого співвласника збільшена із 1/3, або 33/100 до 35/100, тобто на 2/100, що складає 20606грн. Таким чином, при задоволенні 2 варіанту поділу інший співвласник (співвласники) зобов`язаний виплатити позивачу компенсацію у розмірі 20606 грн.

Другий варіант поділу передбачає виділення позивачу приміщення, площею 96,6 кв. м, а саме: приміщення житлової прибудови літ. «Б1-2»: приміщення 1-5, кімната, площею 15,3кв.м, приміщення 1-8, кімната, площею 15,6 кв.м, приміщення прибудови літ. «б2»: приміщення 1-3, коридор, площею 2,8 кв.м, приміщення 1-4, кухня, площею 8,2 кв.м, приміщення прибудови літ. «б5»: приміщення 1-1, коридор, площею 2,2 кв.м, приміщення 1-2, котелня, площею 5,9 кв.м, приміщення прибудови літ. «б1»: приміщення 1-7, санвузол, площею 4,5 кв.м, приміщення житлового будинку літ. «А-I»: приміщення 1-1, підсобне приміщення, площею 12,5 кв.м, приміщення 1-2, кімната, площею 12,2 кв.м, приміщення 1-3, кімната, площею 9,1 кв.м, приміщення 1-4, санвузол, площею 8,3 кв.м, а також надвірні будівлі та споруди: навіс літ. «З», навіс літ. «Г», огорожа № 4(ворота), огорожа № 5(хвіртка), огорожа № 2(хвіртка), огорожа № 2, ворота, водоколонка № 3, огорожа № 1, 33, 40 п.м.).

Відповідно до другого варіанту виділенню іншому співвласнику (співвласникам) підлягають приміщення, площею 39,3 кв.м, а саме житловий будинок «Б-I» з прибудовами: приміщення житлового будинку «Б-I»: приміщення 1-6, кімната, площею 8,5 кв.м, приміщення 2-3, кімната, площею 11,2 кв.м, приміщення прибудови літ. «б1»: приміщення 2-2, санвузол, площею 3,2 кв.м, примущення прибудови літ. «б3»: приміщення 2-1, кухня, площею 10,3 кв.м, приміщення прибудови літ. «б4»: приміщення I, коридор, площею 6,1 кв.м, а також надвірні будівлі та споруди: сарай тимчасовий літ. «Ж», убиральня «Е», огорожа № 1, 4,89 п.м.).

У спільному користуванні будуть перебувати: водоколонка № 3(трубопровід), яма зливна № 6.

Варіант 3 (додаток 3 до висновку експерта) передбачає збільшення частки позивача із 2/3, або 67/100 до 72/100, або збільшення на 5/100, що становить 77930 грн., у той час як частка іншого співвласника зменшена із 1/3, або 33/100 до 28/100, тобто на 5/100, що складає 77930грн. Таким чином, при задоволенні 3 варіанту поділу позивач зобов`язаний виплати іншому співвласнику (співвласникам) компенсацію у розмірі 77930 грн.

Третій варіант передбачає виділення позивачу приміщення площею 105,1 кв.м, а саме: приміщення житлової прибудови літ. «Б1-2»: приміщення 1-5, кімната, площею 15,3 кв.м, приміщення 1-8, кімната, площею 15,6 кв.м, приміщення житлового будинку літ. «Б-1»: примішення 1-6, кімната, площею 8,5 кв.м; приміщення прибудови літ. «б2»: приміщення 1-3, коридор, площею 2,8 кв.м, приміщення 1-4, кухня, площею 8,2 кв.м, приміщення прибудови літ. «б5»: приміщення 1-1, коридор, площею 2,2 кв.м, приміщення 1-2, котельня, площею 5,9 кв.м, приміщення прибудови літ.» «б1»: приміщення 1-7, санвузол, площею 4,5 кв.м. Приміщення житлового будинку «А-I»: приміщення 1-1, підсобне приміщення, площею 12,5кв.м, приміщення 1-2, кімната, площею 12,2 кв.м, приміщення 1-3, кімната, площею 9,1кв.м, приміщення 1-4, санвузол, площею 8,3 кв.м, а також надвірні будівлі та споруди: навіс літ. «З», навіс «Г», водоколонка № 3, огорожа № 4, (ворота), огорожа № 5 (хвіртка), огорожа № 2 (хвіртка), огорожа № 1, 33.40 п.м.).

Відповідно до третього варіанту виділенню іншому співвласнику (співвласникам) підлягають приміщення, площею 30,8 кв.м, а саме житловий будинок літ. «Б-1» з прибудовами: приміщення житлового будинку літ. «Б-1»: приміщення 2-3, кімната, площею 11,2 кв.м, приміщення прибудови літ. «б3»: приміщення 2-1, кухня, площею 10,3 кв.м, приміщення прибудови літ. «б4»: приміщення I, коридор, площею 6,1 кв.м, приміщенння прибудови літ. «б1»: приміщення 2-2, санвузол, площею 3,2 кв.м, а також надвірні будівлі та споруди: убиральня «Е», сарай тимчасовий літ. «Ж», огорожа № 2, ворота, огорожа № 1, 4,89 п.м.).

У спільному користуванні будуть перебувати: водоколонка № 3, яма зливна № 6.

Експертом, також, запропоновано наступні варіанти встановлення порядку користування земельної ділянки, площею 574 кв.м, відповідно до часток співвласників у домоволодінні 2/3 до 1/3 та, відповідно, до запропонованих варіантів поділу житлових будинків з прибудовами.

Варіант 1 встановлення порядку користування земельної ділянки, площею 574 кв.м у відповідності до часток співвласників у домоволодінні 2/3 до 1/3 та, відповідно, до запропонованого 1 варіанту поділу житлових будинків з прибудовами (додаток № 4 до висновку експерта) відповідно до якого: виділити позивачу в користування земельну ділянку, площею 383 кв.м, яка зображена в додатку № 4 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ,ЗТ рожевою штриховкою; виділити іншому співвласнику (співвласникам) в користування земельну ділянку, площею 191 кв.м, яка зображена в додатку № 4 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ, блакитною штриховкою.

Варіант 2 встановлення порядку користування земельної ділянки, площею 574 кв.м, відповідно до часток співвласників у домоволодінні 2/3 до 1/3 та, відповідно, до запропонованого 2 варіанту поділу житлових будинків з прибудовами (додаток № 5 до висновку експерта) відповідно до якого: виділити позивачу в користування земельну ділянку, площею 383 кв.м, яка зображена в додатку № 5 до висновку експерта за результатами проведення будвельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ,ЗТ рожевою штриховкою; виділити іншому співвласнику (співвласникам) в користування земельну ділянку, площею 191 кв.м, яка зображена в додатку № 5 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ, блакитною штриховкою.

Варіант 3 встановлення порядку користування земельної ділянки, площею 574 кв.м, відповідно до часток співвласників у домоволодінні 2/3 до 1/3 та, відповідно, до запропонованого 3 варіанту поділу житлових будинків з прибудовами (додаток № 6 до висновку експерта) відповідно до якого: виділити позивачу в користування земельну ділянку площею, 378 кв.м, яка зображена в додатку № 6 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ,ЗТ рожевою штриховкою; виділити іншому співвласнику (співвласникам) в користування земельну ділянку, площею 186 кв.м, яка зображена в додатку № 6 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ, блакитною штриховкою. Виділити у спільне користування земельну ділянку, площею 10 кв.м, яка зображена в додатку № 6 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ, жовтою штриховкою.

Таким чином, на розсуд суду експертом пропонується три варіанти поділу житлових будинків з прибудовами та, відповідно, три варіанти встановлення порядку користування земельної ділянки.

Статтею 55 Конституції України та статтею 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Способи захисту визначені ст. 16 ЦК України.

Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.ч. 3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України).

Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право власності набувається у порядку, визначеному законом. Майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно), яке може належати особам на праві спільної сумісної власності або на праві спільної часткової власності. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Виходячи зі змісту загальних засад регулювання права власності, що встановлені ст.316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб

Норми ст.ст. 317, 319 ЦК України передбачають, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном, яке він здійснює на власний розсуд і усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Частиною 1 статті 358 ЦК України зазначено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Таким чином, з моменту набуття позивачами та відповідачами права спільної часткової власності на житловий будинок, сторони мають право лише за взаємною згодою володіти та користуються спільним майном, і за жодних правових підстав не мають права вчиняти дій, які б не були узгоджені обома співвласниками.

Актами цивільного законодавства України надано право співвласникам на поділ та виділ майна, що є у їх спільній частковій власності.

Спільна часткова власність є специфічною конструкцією оскільки, існує: (а)множинність суб`єктів. Для права власності характерна наявність одного суб`єкта, якому належить відповідне майно (наприклад, один будинок - один власник). Навпаки, спільна часткова власність завжди відзначається множинністю суб`єктів (наприклад, один будинок - два співвласники); (б) єдність об`єкта. Декільком учасникам спільної часткової власності завжди належить певна сукупність майна. Причому право спільної часткової власності може стосуватися як подільних/неподільних речей, так і майнових прав та обов`язків. Частка в праві спільної часткової власності, що належить кожному з співвласників, виступає не як частина речі й не як право на частину речі, а як частина права на всю річ як єдине ціле. Тобто, право спільної часткової власності поширюється на все спільне майно, а частка в праві спільної часткової власності не стосується частки майна.

Так, згідно зі статтею 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

У частинах першій, третій статті 364 ЦК України визначено, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні.

Тлумачення частини другої статті 367 ЦК України свідчить, що поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку у спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється.

За положеннями ч.1 та ч.3 ст. 367 ЦК України, поділ в натурі майна, яке перебуває у спільній частковій власності, може бути здійснено за домовленістю між співвласниками, шляхом укладання договору про поділ нерухомого майна, який повинен бути вчинений у письмовій формі з обов`язковим його нотаріальним посвідченням учасниками правочину.

Наведена вище норма гарантує кожному із співвласників право на поділ (виділ) в натурі того майна, яке знаходиться у їх спільній частковій власності і після здійснення якого, право спільної власності припиняється, кожен із співвласників набуває право особистої приватної власності на майно, що створюється в результаті його поділу (виділу), і зміст якого проявляється, перш за все. У здійсненні правомочності щодо володіння, користування та розпорядження майном за своєю волею, на власний розсуд незалежно від волі інших осіб.

Проте, в тому випадку, якщо один із співвласників виявив бажання, не залежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту.

Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, наданих у п. 6 постанови від 04.10.1991№7 з наступними змінами та доповненнями «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», виділ у натурі часток жилого будинку можливий, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом.

Можливість проведення виділу або поділу у натурі майна, яке перебуває у спільній частковій власності, закон пов`язує з домовленістю співвласників, оформленою письмовим і нотаріально посвідченим договором, або у судовому порядку за відсутності цих обставин.

При цьому, виділ частки майна, що є об`єктом спільної часткової власності, у натурі між співвласниками припиняє право спільної часткової власності щодо цих співвласників, а особа набуває право власності на виділене майно з державною реєстрацією такою права у встановлених законом випадках.

Таким чином, у разі виділу співвласник отримує свою частку у майні в натурі і вибуває зі складу учасників спільної власності, за всіма іншими співвласниками спільна власність при виділі частки зберігається. На відміну від виділу, за якого право власності припиняється лише для того співвласника, частка якого виділяється із спільної власності у разі поділу (ст. 367 ЦК України) спільна часткова власність припиняється для всіх її учасників.

Частина 1 статті 377 ЦК України передбачає, що до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача).

При постановленні цього судового рішення судом враховані висновки, які викладені у постанові Верховного Суду від 01.03.2023 у справі № 712/1852/19.

Згідно з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 19.05. 2021 у справі № 501/2148/17, у випадку недосягнення співвласниками згоди щодо володіння і користування спільним майном, яке на праві спільної часткової власності належить двом співвласникам, належним способом захисту права власності є пред`явлення одним із співвласників позову про поділ у натурі такого майна.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 4, 7, 14 ст. 120 Земельного Кодексу України, у разі набуття права власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, розміщений на земельній ділянці (крім земель державної, комунальної власності), право власності на таку земельну ділянку одночасно переходить від відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта до набувача такого об`єкта без зміни її цільового призначення. У разі якщо відчужувачу (попередньому власнику) такого об`єкта належала частка у праві спільної власності на земельну ділянку, до набувача цього об`єкта переходить право власності на таку частку. При вчиненні правочину, що передбачає перехід права власності на зазначений об`єкт, мають дотримуватися вимоги частини шістнадцятої цієї статті. У разі набуття частки у праві спільної власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва право власності на земельну ділянку (крім земель державної, комунальної власності), на якій розміщено такий об`єкт, одночасно переходить від відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта до набувача у розмірі належної відчужувачу (попередньому власнику) частки у праві спільної власності на такий об`єкт, крім випадку, коли попередньому власнику належала частка у праві спільної власності на земельну ділянку в іншому розмірі. Якщо відчужувачу (попередньому власнику) у праві спільної власності на такий об`єкт належала частка у праві спільної власності на земельну ділянку в іншому розмірі, право власності переходить у такому самому розмірі. При вчиненні правочину, який передбачає перехід права власності на частку у праві спільної власності на такий об`єкт, мають дотримуватися вимоги частини шістнадцятої цієї статті. У разі набуття права власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, розміщений на земельній ділянці, що перебуває у користуванні на праві оренди, емфітевзису, суперфіцію у відчужувача (попереднього власника), до набувача одночасно переходить відповідно право оренди, емфітевзису, суперфіцію земельної ділянки, на якій розміщений такий об`єкт, в обсязі та на умовах, встановлених для відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта, крім випадків, визначених частиною шостою цієї статті. Волевиявлення орендодавця (власника) земельної ділянки, відчужувача (попереднього власника), набувача такого об`єкта та внесення змін до договору оренди землі, емфітевзису, суперфіцію із зазначенням нового орендаря (користувача) земельної ділянки не вимагається. У випадках та порядку, визначених частинами першою і другою, абзацами першим і другим частини третьої, частиною четвертою, абзацами першим і другим частини п`ятої цієї статті, документи, що підтверджують набуття права власності, права оперативного управління, господарського відання на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду, об`єкт незавершеного будівництва чи частку у праві спільної власності на такий об`єкт), є підставою для державної реєстрації переходу до набувача права власності або права користування земельною ділянкою, на якій розміщений такий об`єкт. У разі набуття частки у праві спільної власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, розміщений на земельній ділянці, що перебуває у постійному користуванні, набувач має право використовувати таку земельну ділянку для доступу та обслуговування такого об`єкта. Порядок користування земельною ділянкою набувачем визначається договором між ним та землекористувачем. У разі недосягнення згоди сторонами щодо порядку користування відповідною земельною ділянкою, такий порядок користування визначається судом.

Зазначена норма закріплює загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. За цією нормою визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість.

Крім того, щодо позовних вимог про встановлення порядку користування земельною ділянкою, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном. Відсутність оформлення права користування чи права власності на спірну земельну ділянку у особи не є перепоною для визначення порядку її користування за умови належності такій особі на праві власності об`єкта нерухомого майна, що знаходиться на ній, з огляду на загальний принцип цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований.

Таким чином, за результатами розгляду справи суд вважає, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення, а саме слід їх задовольнити в частині: поділити в натурі домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , припинивши право спільної часткової власності, згідно варіанту поділу № 2 висновку експерта за результатами проведеного будівельно - технічного та земельно-технічного дослідження від 07.06.2024 №03/24-БТ, ЗТ, які є невід`ємною частиною судового рішення, а саме: виділити ОСОБА_1 , як власнику 2/3 частки у праві власності на домоволодіння за вказаною адресою, та визнати за нею право власності у цілому на домоволодіння, що знаходиться за вказаною адресою, а саме на: приміщення житлової прибудови літ. «Б1-2»: приміщення 1-5, кімната, площею 15,3 кв.м, приміщення 1-8, кімната, площею 15,6 кв.м, приміщення прибудови літ. «б2»: приміщення 1-3, коридор, площею 2,8 кв.м, приміщення 1-4, кухня, площею 8,2 кв.м, приміщення прибудови літ. «б5»: приміщення 1-1, коридор, площею 2,2кв.м, приміщення 1-2, котельня, площею 5,9 кв.м, приміщення прибудови літ. «б1»: приміщення 1-7, санвузол, площею 4,5 кв.м, приміщення житлового будинку літ. «А-I»: приміщення 1-1, підсобне приміщення, площею 12,5 кв.м, приміщення 1-2, кімната, площею 12,2 кв.м, приміщення 1-3, кімната, площею 9,1 кв.м, приміщення 1-4, санвузол, площею 8,3 кв.м, а також надвірні будівлі та споруди: навіс літ. «З», навіс літ. «Г», огорожа №4 (ворота), огорожа № 5 (хвіртка), огорожа № 2(хвіртка), огорожа № 2, ворота, водоколонка № 3, огорожа № 1, 33, 40 п.м.); виділити у спільне користування: водоколонку № 3 (трубопровід), яму зливну № 6. Встановити порядок користування земельною ділянкою, площею 574 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 згідно з додатком № 5 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ,ЗТ: виділити ОСОБА_1 у користування земельну ділянку, площею 383 кв.м, яка зображена в додатку № 5 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ,ЗТ рожевою штриховкою. В іншій частині позовних вимог відмовити.

Постановляючи таке судове рішення за результатами вирішення спору між сторонами, судом враховані обставини: позивач ОСОБА_1 є власником 2/3 частки у домоволодінні за вище вказаною адресою; вона разом із своїм чоловіком тривалий час проживають за цією адресою та іншого нерухомого майна у власності не мають; на час судового розгляду справи право власності на іншу 1/3 частку нерухомого майна не зареєстроване, незважаючи на те, що відповідач прийняла спадщину за законом, подавши у шестимісячний строк після смерті свого батька заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Між тим, відповідач не отримала свідоцтво про право на спадщину за законом і не зареєструвала речове право у порядку, передбаченому законодавством. Ці обставини відповідач підтвердила і в судовому засіданні, вказавши, що на даний час вона не буде оформляти спадкові права. Також, за встановленими обставинами, відповідач ОСОБА_2 фактично не проживає за спірною адресою, має інше житло. Крім того, відсутність іншого співвласника, відсутність реєстрації права власності на 1/3 частку домоволодіння, не надає можливості ОСОБА_1 підготувати та оформити технічну документацію на земельну ділянку та отримати кадастровий номер земельної ділянки. Відсутність можливості вирішити вищевказані питання порушує права позивача, як власника 2/3 частки домоволодіння, оскільки позбавляє її права приватизувати земельну ділянку та розпорядитися своїм майном продати, подарувати тощо.

Що стосується варіанту поділу житлового будинку та споруд, та варіанту встановлення порядку користування земельною ділянкою, враховуючи висновок судового експерта від 07.06.2024, який є належним та допустимим доказом, то суд погоджується із запропонованими позивачем варіантами №2 додатку №2 висновку (т.1 а.с.86-88) та варіанту №2 додатку №5 (т.1 а.с.94), відповідно. При цьому, висновком експертизи зазначено, що поділ нерухомого майна в натурі технічно можливий.

Такі варіанти будуть відповідати розміру ідеальної частки позивача, є найбільш доцільними їх застосувати, враховуючи фактичне розміщення частини будинку, споруд відносно земельної ділянки, і, таким чином, не буде завдано неспівмірної шкоди господарському призначенню майна та не буде порушено майнових прав іншого співвласника. Крім того, позивач за остаточними позовними вимогами не ставить питання щодо виплати їй іншим співвласником нерухомого майна грошової компенсації за збільшення частки іншого співвласника в одиницях вартості 20606грн. 00коп. Крім того, під час розгляду справи відповідачем визнані позовні вимоги позивача ОСОБА_1 і таке визнання позову прийнято судом, відповідно до ст. 206 ЦПК України, оскільки права та інтереси інших осіб не порушені.

Суд вважає встановленими обставини про те, що між сторонами по справі не досягнуто домовленості щодо поділу (виділу) в натурі житлового будинку, споруд та порядку користування земельною ділянкою і в досудовому порядку вирішити спір не є можливим. При цьому, враховуючи досліджені письмові докази, які суд вважає належними та допустимими, позовні вимоги у вказаній вище частині є доведеними і обгрунтованими. Спосіб захисту позивачем обрано вірно, задоволення позову не призведе до порушення майнових прав інших співвласників нерухомого майна. Також, слід зазначити, що позивач як співвласник будинковолодіння, має право на виділ своєї частки в натурі, що є технічно можливим, враховуючи висновки експертизи.

Слід звернути увагу, що КМУ 05.07.2024 прийнято постанову №785 «Про внесення змін до деяких постанов КМУ з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», якою внесено зміни до Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою КМУ від 25.12.2015 №1127 (зі змінами), зокрема, щодо державної реєстрації права власності на майно у результаті поділу, виділу з нього частки чи об`єднання майна. При цьому, постанова містить особливості правового регулювання пов`язаних із цим питань залежно від правових підстав та наслідків поділу, виділу частки чи об`єднанням майна.

Що стосується позовних вимог про виділ позивачу в окремий об`єкт нерухомості частки спільного майна, яка становить 2/3 частки домоволодіння за вказаною адресою, то в цій частині позовні вимоги не підлягають до задоволення, оскільки Порядок присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна, затверджений постановою КМУ 07.07.2021 № 690 визначає процедуру присвоєння, зміни, коригування адрес об`єктів будівництва, будинків, будівель, споруд, окремих частин об`єкта, які є самостійними об`єктами права на нерухоме майно (квартир, гаражних боксів, машиномісць, інших житлових та нежитлових приміщень). Органи, уповноважені на присвоєння, зміну, коригування, анулювання адрес об`єктів будівництва, об`єктів нерухомого майна, визначаються, відповідно до частини п`ятої статті 26-3 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності (далі - уповноважені органи з присвоєння адрес), зокрема, - адреса (крім реквізиту, визначеного пунктом 10 частини четвертої цієї статті) присвоюється, змінюється, коригується, скасовується: виконавчим органом сільської, селищної, міської ради - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради; місцевою державною адміністрацією - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку не поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради, а також у разі неприйняття органом з присвоєння адреси рішення про присвоєння, зміну, коригування, скасування адреси у строк, визначений цією статтею. У містах з районним поділом за рішенням міських рад повноваження щодо присвоєння, зміни, коригування, скасування адрес можуть делегуватися виконавчим органам районних в місті рад.

Отже, в даному випадку, відсутні підстави вважати, що відповідачем порушуються права та інтереси позивача щодо виділу в окремий об`єкт та присвоєння окремої поштової адреси стосовно нерухомого майна, належного позивачу. Крім того, на думку суду, в цій частині позивачем обрано неналежний спосіб захисту.

Встановлено, що ОСОБА_1 є особою з інвалідністю 2 групи безтерміново, що підтверджується даними довідки до акту МСЕК серія 10ААА №921858 від 21.0.2012. Отже, при подачі до суду позову, позивачем не було сплачено судовий збір, враховуючи норми п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Ціна позову становить 1653500грн. 00коп., враховуючи дані висновку про вартість нерухомого майна від 13.06.2024, складеного ТОВ «Центр нерухомості України».

Отже, відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача ОСОБА_2 в дохід держави слід стягнути судовий збір у розмірі 15140грн. 00коп., враховуючи норми п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закон України «Про судовий збір».

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76-83, 141, 259, 268 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позовні вимоги задовольнити частково.

Поділити в натурі домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , припинивши право спільної часткової власності, згідно варіанту поділу № 2 висновку експерта за результатами проведеного будівельно - технічного та земельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ, ЗТ, які є невід`ємною частиною судового рішення, а саме:

- виділити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ), як власнику 2/3 частки у праві власності на домоволодіння за вказаною адресою, та визнати за ОСОБА_1 право власності у цілому на домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 96,6 кв. м., а саме на:

Приміщення житлової прибудови літ. «Б1-2»:

Приміщення 1-5, кімната, площею 15,3 кв.м.,

Приміщення 1-8, кімната, площею 15,6 кв.м.,

Приміщення прибудови літ. «б2»:

Приміщення 1-3, коридор, площею 2,8 кв.м.,

Приміщення 1-4, кухня, площею 8,2 кв.м,

Приміщення прибудови літ. «б5»:

Приміщення 1-1, коридор, площею 2,2 кв.м.,

Приміщення 1-2, котельня, площею 5,9 кв.м.,

Приміщення прибудови літ. «б1»:

Приміщення 1-7, санвузол, площею 4,5 кв.м.,

Приміщення житлового будинку літ. «А-I»:

Приміщення 1-1, підсобне приміщення, площею 12,5 кв.м.,

Приміщення 1-2, кімната, площею 12,2 кв.м.,

Приміщення 1-3, кімната, площею 9,1 кв.м.,

Приміщення 1-4, санвузол, площею 8,3 кв.м.,

а також надвірні будівлі та споруди: навіс літ. «З», навіс літ. «Г», огорожа №4(ворота), огорожа № 5(хвіртка), огорожа № 2(хвіртка), огорожа № 2, ворота, водоколонка № 3, огорожа № 1, 33, 40 п.м.). Виділити у спільне користування: водоколонку № 3 (трубопровід), яму зливну № 6.

Встановити порядок користування земельною ділянкою, площею 574 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 згідно з додатком № 5 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ,ЗТ:

- виділити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) у користування земельну ділянку, площею 383 кв.м., яка зображена в додатку № 5 до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.06.2024 № 03/24-БТ,ЗТ рожевою штриховкою.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_5 ) в дохід держави судовий збір у розмірі 15140грн. 00коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Черкаського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складений 25.03.2025.

Головуючий суддя С. М. Позарецька