ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/528/25 Справа № 707/2979/24
УХВАЛА

про закриття апеляційного провадження

26 березня 2025 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідачФетісова Т.Л.
судді секретар Гончар Н.І., Сіренко Ю.В. Івануса А.Д.

при розгляді у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційної скарги представника відповідача ОСОБА_1 на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 30.12.2024 (повний текст складено 30.12.2024, суддя в суді першої інстанції Баронін Д.Б.) у цивільній справі за позовом АТ «Страхова компанія «Інго» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

в с т а н о в и в :

АТ «Страхова компанія «Інго» звернулося у жовтні 2024 року до суду з даним позовом, яким просило стягнути з відповідача на свою користь шкоду, завдану внаслідок ДТП, в порядку регресу в розмірі 101247,94 грн.

Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 30.12.2024 позовні вимоги у справі задоволено частково та стягнуто з відповідача на користь позивача 57 746,48 грн. у відшкодування шкоди, з посиланням на обов`язок особи, винної у виникненні ДТП, відшкодувати страховику виплачене страхове відшкодування. При цьому суд вказав, що згідно зі звітом суб`єкта оціночної діяльності власнику транспортного засобу «Skoda Spaceback» завдано матеріальний збиток без урахування ПДВ на запасні частини 181063,15 грн.

Крім того, не підлягає врахуванню в рахунок відшкодування завданої відповідачем шкоди сума експлуатаційного зносу в розмірі 8522,47 грн., оскільки врахування цієї суми передбачено лише договором страхування та має силу лише у відносинах між страховиком і страхувальником.

Отже, враховуючи виплату позивачу страховиком відповідальності винуватця ДТП 127 400 грн., невідшкодованою лишилася сума збитків у розмірі 57 746,48 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, представник відповідача Блізнєцов Є.А. подав 29.01.2025 засобами поштового зв`язку апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою апеляційного суду від 05.02.2025 відкрито апеляційне провадження у даній справі.

При апеляційному перегляді справи з`ясувалося, що особа, яка підписала апеляційну скаргу в якості представника відповідача ОСОБА_2 - Блізнєцов Є.А. не є адвокатом.

Вирішуючи питання про можливість розгляду по суті вимог поданої у даній справі апеляційної скарги, апеляційний суд прийшов до таких висновків.

Так за приписами п.2 ч.1 ст.362 ЦПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо: після відкриття апеляційного провадження виявилося, що апеляційну скаргу не підписано, подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, або підписано особою, яка не має права її підписувати.

У даному випадку апеляційну скаргу від імені відповідача ОСОБА_2 підписав його представник за довіреністю від 06.11.2024 Блізнєцов Є.А., який не є адвокатом.

Згідно положень ч.1 ст.58 ЦПК України, зокрема, сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частинами 1, 2 статті 60 ЦПК України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник (представляє інтереси неповнолітніх осіб та осіб, цивільна дієздатність яких обмежена). Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відтак, для наявності повноважень у Блізнєцов Є.А., який не є адвокатом, на підписання апеляційної скарги в інтересах відповідача, як його представника у цій справі, слід встановити можливість здійснення представництва інтересів учасника судового розгляду представником за довіреністю без права на зайняття адвокатською діяльністю.

Таке право у дієздатної фізичної особи за приписами ч.2 ст.60 ЦПК України є у справах з розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи).

Оскільки спір у даній справі не відносить до категорії трудових, слід з`ясувати чи є він малозначним.

Згідно ч.6 ст.19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи:

- у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

- справи про розірвання шлюбу;

- справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В ухвалі №684/865/18 від 31.05.2019 р. ВС констатував, що «малозначною справа є в силу своїх властивостей, незалежно від того, визнав її такою суд першої чи апеляційної інстанції».

У даному випадку спір вирішувався судом у справі з ціною позову 101 247,94 грн, що перевищує тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (30 * 3028 грн = 90 840,00 грн), отже таку справу у аспекті приписів ч.6 ст.19 ЦПК України не можна відносити до категорії малозначних, на чому безпідставно наполягає ОСОБА_1 .

Підстав вважати дану справу незначної складності, враховуючи ціну позову, обсяг доказової бази, склад учасників та її значення для сторін тощо у суду також немає.

Апеляційний суд відхиляє аргументи ОСОБА_1 про те, що ним оскаржується рішення суду, яким позовні вимоги задоволено частково, на суму меншу, ніж тридцять розмірів прожиткового мінімуму, адже для цілей процесуального судочинства значення має саме ціна позову, заявлена у суді першої інстанції.

Також апеляційний суд оцінює критично аргументи ОСОБА_1 про те, що суди першої та апеляційної інстанцій мають розглядати дану справу у порядку спрощеного позовного провадження, адже ця обставина не є визначальною для визнання її такої, що не є малозначною в силу розміру ціни позову з вимогами майнового характеру.

Крім того, частина 1 статті 368 ЦПК України передбачає, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Одночасно згідно частини 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Отже у разі, якби дана справа була з вказаною вище ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в апеляційному суді її розгляд проходив би у письмовому провадженні без виклику учасників судового розгляду у судове засідання, що в даному випадку не мало місця, апеляційний суд її малозначною також не визнавав.

Таким чином, представником відповідача і особою, яка наділена правом підписувати апеляційну скаргу від імені сторони в даному випадку має бути адвокат.

При цьому сам відповідач по справі не позбавлений права подати апеляційну скаргу від свого імені чи скористатися послугами адвоката.

Відтак за приписами п.2 ч.1 ст.362 ЦПК України суд апеляційної інстанції має закрити апеляційне провадження, оскільки після відкриття апеляційного провадження виявилося, що апеляційну скаргу подано особою, яка не має права її підписувати.

Керуючись п.2 ч.1 ст.362 ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в :

закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 30.12.2024 у даній справі.

Ухвала апеляційного суду набирає чинності з дня постановлення та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством.

Суддя-доповідач

Судді