Провадження №: 2-п/336/10/2025
УХВАЛА

іменем України

27 березня 2025 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Петренко Л.В., за участі секретаря судового засідання Нагорних О.С.,

розглянув у відкритому судовому засіданні, матеріали цивільної справи ЄУН 336/3909/24 (провадження № 2-п/336/10/2025) за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Працевитий Геннадій Олександрович, про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 08 липня 2024 року у цивільній справі ЄУН 336/3909/24 за позовною заявою Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

10 лютого 2025 року представник відповідача представник адвокат Працевитий Г.О. звернувся до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя із заявою про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 08 липня 2024 року у цивільній справі ЄУН 336/3909/24 за позовною заявою Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування заяви представник відповідача вказує, що про наявність судового рішення відповідач дізнався 20.01.2025 р. з причини потреби у зверненні до суду по іншій справі. Так, працівниками суду відповідача було поставлено до відома про ухвалення рішення по справі №336/3909/24.

З 10.01.2023 р. по 15.01.2025 р. ОСОБА_1 проживав за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку із чим ним не було отримано жодних документів від суду.

Факт отримання картки та власноручного підписання заяви відповідач не заперечує. В той же час, просить суд взяти до уваги, що вказана заява №01 від 08.03.2017 р. не містить жодної згадки про проценту ставку.

Судом не було належним чином досліджено надані докази по праві, а також не приділено увагу складовим частинам договору приєднання, наданого позивачем. Судом не було досліджено заяву №01 від 08.03.2017 р., яка за своїм змістом є безпроцентною, у зв`язку із чим відсутні правові підстави для стягнення з ОСОБА_1 процентів за користування кредитом, про які фактично позичальник не знав та які не погоджував.

Таким чином, представник відповідача вказує на безпідставне нарахування та в подальшому, стягнення з ОСОБА_1 процентів за користування кредитом, просить скасувати судове рішення від 08 липня 2024 року.

Відповідач та представник в судове засідання не з`явилися. Представник відповідача просив розглядати заяву за відсутності сторони відповідача.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлений, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 08 липня 2024 року, у цивільній справі ЄУН 336/3909/24, позов Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» заборгованість за кредитним договором № 01 від 08.03.2017 станом на 01.02.2024 в сумі 82512 (вісімдесят дві тисячі п`ятсот дванадцять) гривень 58 копійок, яка складається з наступного: 53226 (п`ятдесят три тисячі двісті двадцять шість) гривень 21 копійка сума заборгованості за кредитом; 29286 (двадцять дев`ять тисяч двісті вісімдесят шість) гривень 37 копійок сума заборгованості за відсотками.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» судовий збір в сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 40 коп.

Суд вирішив справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалив заочне рішення.

Суд проаналізував умови договору та дійшов до висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості підлягають задоволенню.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Відповідно до ч. 1ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Представник відповідача вказує, що про наявність судового рішення відповідач дізнався 20.01.2025 р. з причини потреби у зверненні до суду по іншій справі. Так, працівники суду повідомили відповідача про ухвалення рішення по справі №336/3909/24.

З 10.01.2023 р. по 15.01.2025 р. ОСОБА_1 проживав за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку із чим ним не було отримано жодних документів від суду.

Відповідно до матеріалів справи, за відомостями департаменту адміністративних послуг Запорізької міської ради місце проживання відповідача ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 з 29 вересня 1990 року по теперішній час.

При відкритті провадження у справі судом з`ясовано зареєстроване місце проживання відповідача, на зазначену адресу направлено відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів та запропоновано відповідачу подати письмові заперечення проти позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються.

На зазначену адресу суд направляв відповідачу і судові повістки.

Крім того, в матеріалах справи містяться довідки про доставку смс-повідомлення, відповідно до якої ОСОБА_1 06 травня 2024 року отримав смс-повідомлення про розгляд справи, яка була призначена на 29 травня 2024 року о 08-00 год. та 30 травня 2024 року отримав смс-повідомлення про розгляд справи, яка була призначена на 08 липня 2024 року о 13-45 год. (а.пр. 114, 122).

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (частина друга статті 211 ЦПК України).

Відповідно до частини п`ятої, пункту 2 частини сьомої, пункту 1 частини восьмої статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

В матеріалах справи містяться поштові відправлення, які повернуто до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається насамперед на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється залежно від обставин справи та з огляду на її складність, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява N 36655/02).

Відповідно до положень статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Суд вживав заходів для повідомлення відповідача про розгляд справи, направляв судові документи за адресою реєстрації відповідача та надсилав смс-повідомлення про розгляд справи.

Так, відповідач був обізнаний про судову справу, а тому доводи адвоката про те, що відповідач не знав про таку справу, нічого не отримував, є неспроможними та спростовуються матеріалами справи.

Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Частиною 1 статті 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно ч. 2, 4 ст. 10 ЦПК України суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» в п.41 наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Справа «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07.07.1989 року, «Олександр Шевченко проти України» (заява N 8371/02) від 26.04.2007, та «Трух проти України» (заява № 50966/99) від 14.10.2003 - сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі) та демонструвати готовності брати участь на всіх етапах судового розгляду.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка сторони. Сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (AlimentariaSandersS.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).

Твердження відповідача про те, що він не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи спростовуються матеріалами цивільної справи.

Факт отримання картки та власноручного підписання заяви відповідач не заперечує. В той же час, просить суд взяти до уваги, що вказана заява №01 від 08.03.2017 р. не містить жодної згадки про проценту ставку, однак такі доводи є неспроможними.

Відповідно до заявки ОСОБА_1 просив відкрити на його ім`я рахунок та надати кредитну картку. Розрахунковий день 30 число місяця, строк дії кредитного ліміту, процентна ставка за користування кредитним лімітом, умови надання та обслуговування кредитної картки встановлюються відповідно до умов ДКБО. Підписуючи вказану заявку відповідач запевнив, що ознайомився з умовами ДКБО, про що поставив свій підпис.

Користувався кредитною карткою, погашав тіло кредиту та відсотки, що підтверджується розрахунком наявним у справі.

Частиною 3 статті 12 ЦПК України та частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідач не погодився і з сумою заборгованості, однак контррозрахунку не надав.

Суд на підставі наявних доказів ухвалив судове рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідач доказів поважності причин неявки в судове засідання не надав.

Доказів на спростування вимог позивача відповідач також не надав.

Таким чином, з урахуванням того, що підставою для скасування заочного рішення може бути тільки наявність одночасно усіх умов, встановлених ч. 1 ст. 288 ЦПК України, а саме: доведеність обставин, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до положень ч. 5, 6 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 08 липня 2024 року у цивільній справі ЄУН 336/3909/24.

Керуючись ст.ст. 258-261, 284-288, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Працевитий Геннадій Олександрович, про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 08 липня 2024 року у цивільній справі ЄУН 336/3909/24 за позовною заявою Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Роз`яснити особам, які беруть участь у справі, що відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: