Справа № 489/9943/24
Провадження № 2/489/3315/24
Ухвала

Іменем України

27 березня 2025 року м. Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі головуючого судді Костюченка Г.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Херсонської обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди,

встановив:

В грудні 2024 позивачка через свого представника адвоката Гоцуляк Ю.С. звернувся до суду з позовом до відповідача про відшкодування моральної шкоди.

Позивач просив суд зобов`язати Херсонської обласної прокуратури (ідентифікаційний код юридичної особи: 04851120, місцезнаходження юридичної особи: 73025, Херсонська обл., м. Херсон, вул. Михайлівська, буд. 33) спростувати неправдиву інформацію розповсюджену нею на офіційному сайті Херсонської обласної прокуратури за посиланням: https://kherson.gp.gov.ua/ua/news.html? _m=publications&_t=rec&id=367344&fp=390 про вчинення ОСОБА_1 кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України, опублікувавши таке письмове спростування та вибачення перед ОСОБА_1 на офіційному сайті Херсонської обласної прокуратури .

Стягнути з Херсонської обласної прокуратури (ідентифікаційний код юридичної особи: 04851120) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) моральну шкоду у розмірі 200 000,00 грн.

Стягнути з Херсонської обласної прокуратури (ідентифікаційний код юридичної особи: 04851120, місцезнаходження юридичної особи: 73025, Херсонська обл., м. Херсон, вул. Михайлівська, буд. 33) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) судові витрати у розмірі 42 422,40 грн, з яких: 2 422,40 грн. - судовий збір, сплачений за подачу позову та 40 000,00 грн. - гонорар адвоката.

Згідно частини першої статті 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Враховуючи вимоги ч. 1, 3, 4 ст. 274 ЦПК України, головуючий у справі суддя при вирішенні зазначеного питання вважав, що є підстави для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, розгляд якої згідно вимог ч. 4, 6 ст. 19 та частини першої статті 274 ЦПК України можливо здійснити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

На підставі таких висновків, Ухвалою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 03 березня 2025 відкрито провадження у цивільній справі та призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

24 березня 2025 до суду звернулася представник позивача адвокат Гоцуляк Ю.С. з клопотанням (заявою) про проведення розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін, повідомивши ОСОБА_1 та його представника адвоката Гоцуляк Ю.С. про дату та час судового засідання по справі.

Відповідно до ч. 2-6 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною першою статті 7ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Отже, можливість розгляду зазначених у частині 1 статті 274 ЦПК України справ у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи вирішується судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень, яка пов`язана лише з конкретними обставинами справи.

При цьому згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес.

Предметом спору у даній справі є відшкодування моральної шкоди, а позов носить немайновий характер, а тому у відповідності до п. 2 частини 1 статті 274 ЦПК України вказана справа підлягає розгляду без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2)характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суддя вважає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі не вимагають проведення судового засідання для повного та всебічного встановлення обставин справи, які можуть бути встановлені на підставі матеріалів справи.

Також, суддя враховує, що позов носить немайновий характер.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Посилання представника позивача на необхідність виклику учасників справи з наданням особистих пояснень, в присутності позивача та адвоката, оскільки в подальшому представник позивача буде наполягати на проведенні судової експертизи на підтвердження наявності моральної шкоди, протиправності поведінки особи яка завдала моральної шкоди, вини особи, яка завдала моральної шкоди, суд не приймає до уваги, оскільки визначення зазначених питань відноситься виключно до компетенції суду, а не судового експерта (експертів).

Таким чином, суд вважає, що в задоволенні клопотання позивача необхідно відмовити в зв`язку необґрунтованістю та безпідставністю.

Керуючись ст. 274, 279 ЦПК України суд

ухвалив:

В задоволенні клопотання адвоката Гоцуляк Юлії Сергіївни про проведення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи за позовом ОСОБА_1 до Херсонської обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди - відмовити.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами та невиконання процесуальних обов`язків, внаслідок яких до учасника можуть бути застосовані заходи процесуального примусу, передбачені ст. ст. 144-148 ЦПК України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/fair/sud1416/.

Ухвала набирає законної сили в момент її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя Г.С. Костюченко

Повний текст ухвали виготовлено 27.03.2025.