Справа № 493/318/25
Провадження № 2/493/373/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2025 року м. Балта Одеської області

Балтський районний суд Одеської області в складі:

ГОЛОВУЮЧОГО-СУДДІ ТІТОВОЇ Т.П.

ЗА УЧАСТЮ СЕКРЕТАРЯ СИРОТА О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Балті цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Балтської міської ради Одеської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

26.02.2025 року ОСОБА_1 звернувся до Балтського районного суду Одеської області з позовом до Балтської міської ради Одеської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалами від 26.02.2025 року провадження по даній цивільній справі відкрито, постановлено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження та задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів.

Ухвалою Балтського районного суду від 19.03.2025 року підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до розгляду по суті.

На обґрунтування своїх вимог представник позивача зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на належну їй земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 0,79 га кадастровий номер :01:001:0029, розташовану на території Білинської сільської ради Балтського району Одеської області, яку вона заповіла ОСОБА_1 , про що свідчить заповіт, посвідчений 23 липня 2019 року старостою Білинського старостинського округу Балтської міської ради Одеської області Одеської області, реєстр № 2-07.

Після смерті ОСОБА_2 , ОСОБА_1 у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, так як не перебував в родинних відносинах з нею і не знав про існування її заповіту, складеного на його користь, про який він дізнався нещодавно.

Раніше ОСОБА_1 не мав можливості дізнатись про існування заповіту спадкодавця і звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із світовою пандемією гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", яка почалась у грудні 2019 року, коли було запроваджено суворі карантинні заходи.

Також Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року було введено воєнний стан в Україні у зв`язку з початком військової агресії російської федерацій проти України 24.02.2022 року.

Після введення воєнного стану позивача було призвано по мобілізації до Збройних сил України, де він по теперішній час бере участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, що підтверджується його військовим квитком.

Відтак, до лютого 2025 року позивач не знав про відкриття спадщини за заповітом ОСОБА_2 та про існування її заповіту, складеного на його ім`я та про заповідане йому в даному заповіті майно, оскільки він не був членом сім`ї спадкодавця, не проживав спільно з нею, а органом місцевого самоврядування за місцем складання заповіту та місцем відкриття спадщини спадкодавця, не було вжито заходи щодо повідомлення позивача про заповіт, ні особисто, ні шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Представник позивача зазначає, що відповідно до ст. 63 ЗУ «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Посилаючись на викладене, позивач просить суд визначити додатковий строк тривалістю шість місяців для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 .

Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутності та за відсутності його довірителя, позов підтримав в повному обсязі.

Представник відповідача - Балтської міської ради Одеської області в судове засідання не з`явився, надавши до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, заяву позивача підтримує та просив справу розглянути відповідно до вимог чинного законодавства.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судові засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що спадкодавець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 30.07.2019 року Балтським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 448.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 0,79 га, яка розташована на території Білинської сільської ради Балтського району Одеської області.

За життя ОСОБА_2 заповіла позивачу належну їй земельну ділянку, розташовану на території Білинської сільської ради Балтського району Одеської області, площею 0,79 га, що підтверджується копією заповіту, посвідченого 23 липня 2019 року старостою Білинського старостинського округу Балтської міської ради Одеської області Одеської області, реєстр № 2-07.

З копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ОД №072919, виданого на підставі розпорядження Балтської районної державної адміністрації від 14.11.2023 року №307/А-2003, вбачається, що власником земельної ділянки площею 0,79 га, кадастровий номер :01:001:0029 є ОСОБА_2 .

Згідно довідки № 101 від 04.02.2025 року, старостою Старостинського округу № 8 Балтської міської ради Одеської області вбачається, що ОСОБА_2 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 та померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно погосподарської книги Старостинського округу №8 Балтської міської ради Одеської області за 2016-2020 рік №6 особовий рахунок № НОМЕР_2 на момент смерті була зареєстрована та проживала в АДРЕСА_1 , та мала наступний склад сім`ї: дружина онука ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Малолітні, неповнолітні та інші особи разом з покійною на день смерті не були зареєстровані та не проживали.

З копії листа приватного нотаріуса Подільського районного нотаріального округу Одеської області Пантілєєвої І.П. від 07.02.2025 року №108/01-16 вбачається, що ОСОБА_1 відмовлено у заведені спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину, так як у встановлений законом шестимісячний строк, позивач як спадкоємець за заповітом не подав заяву про прийняття спадщини та йому роз`яснено про необхідність звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

З копії посвідчення серії НОМЕР_3 , виданого 30.05.2023р. управлінням персоналу штабу військової частини НОМЕР_4 , вбачається, що ОСОБА_1 військовослужбовець.

З копії військового квитка серії НОМЕР_5 , вбачається, що ОСОБА_1 03.03.2023 року призваний по мобілізації у Збройні Сили України.

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12.

Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК).

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Аналізуючи докази долучені до матеріалів справи, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин.

Як було зазначено позивачем, він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що не перебував в родинних відносинах з спадкодавцем і не знав про існування її заповіту, який був складений на його користь, а органом місцевого самоврядування за місцем складання заповіту та місцем відкриття спадщини спадкодавця, не було вжито заходи відповідно до чинного законодавства щодо повідомлення позивача про заповіт, ні особисто, ні шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. А також, позивач не мав можливості дізнатись про існування заповіту, оскільки через пандемію гострої респіраторної хвороби COVID-19, яка почалась у грудні 2019 року та було запроваджено суворі карантинні заходи. Крім того, з лютого 2022 року з початком військової агресії російської федерацій проти України, позивача було призвано по мобілізації до Збройних сил України, де він по теперішній час бере участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити, та визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.

За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, інших спадкоємців судом не встановлено, позивачем не було заявлено відмови від спадщини та надає додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору.

На підставі викладеного, ст.ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 81, 89, 259, 263-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Балтської міської ради Одеської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини -задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю шість місяців, який відраховувати з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складання, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний тест рішення складено 28.03.2025 року.

СУДДЯ