Житомирський апеляційний суд
Справа №283/1249/24 Головуючий у 1-й інст. Ярмоленко В.В.
Категорія 72 Доповідач Павицька Т. М.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого Павицької Т.М.,

суддів Шевчук А.М., Коломієць О.С.

за участю секретаря судового засідання Трикиши Ю.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Житомирського апеляційного суду від 23 січня 2025 року по цивільній справі №283/1249/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Служба у справах дітей виконавчого комітету Малинської міської ради Житомирської області про позбавлення батьківських прав та зміну розміру стягуваних аліментів,

в с т а н о в и в :

У травні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила:

- позбавити батьківських прав ОСОБА_2 відносно дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- змінити розмір аліментів, які стягуються із ОСОБА_2 відповідно до рішення Малинського районного суду Житомирської області від 24 листопада 2014 року на підставі виконавчого листа №2/283/840/2014 на її користь на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з 600 грн щомісячно на 1/4 частину всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення дитиною повноліття.

Заочним рішенням Малинського районного суду Житомирської області від 19 листопада 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Попереджено ОСОБА_2 про необхідність зміни ставлення до виховання та утримання ОСОБА_3 , поклавши на орган опіки та піклування виконавчого комітету Малинської міської ради контроль за виконанням ним батьківських обов`язків. Змінено розмір аліментів, які стягуються з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі рішення Малинського районного суду Житомирської області від 24 листопада 2014 року. Стягнуто з ОСОБА_2 аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частки його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили та до досягнення дитиною повноліття. В решті вимог позову відмовлено за безпідставністю. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь держави 1211,20 грн судового збору.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 23 січня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Заочне рішення Малинського районного суду Житомирської області від 19 листопада 2024 року в частині покладення на орган опіки та піклування виконавчого комітету Малинської міської ради контролю за виконанням ОСОБА_2 батьківських обов`язків скасовано. Попереджено ОСОБА_2 про необхідність зміни ставлення до виховання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Контроль за виконанням ОСОБА_2 батьківських обов`язків щодо доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 покладено на орган опіки та піклування Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації. Рішення в частині відмови у задоволенні позову про позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 залишено без змін.

07 березня 2025 року на адресу суду від ОСОБА_1 надійшла заява про роз`яснення постанови Житомирського апеляційного суду від 23 січня 2025 року, у якій остання просить роз`яснити їй механізм виконання судового рішення в частині здійснення попередження ОСОБА_2 про необхідність зміни ставлення до виховання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та здійснення контролю за виконанням ОСОБА_2 батьківських обов`язків, а саме:

- хто саме (суд, позивач чи орган опіки) повинен здійснити попередження відповідача відповідно до судового рішення?

- хто саме (суд, позивач чи орган опіки) зобов`язанні проконтролювати факт здійснення попередження відповідача відповідно до судового рішення?

- якщо позивач повинен попередити відповідача, то чи необхідно отримувати в суді виконавчий лист і таке попередження здійснювати через органи виконавчої служби?

- якщо таке попередження повинні здійснити органи опіки Оболонської районної у місті Києві державної адміністрації, то чи повинні органи опіки надіслати позивачу інформацію про виконання рішення судів?

- якщо таке попередження здійснює суд шляхом надсилання рішення суду на адресу місця проживання відповідача рекомендованим листом, то яким чином буде здійснюватися контроль за виконанням, якщо відповідач судове рішення не отримує?

Дослідивши матеріали справи, ознайомившись з доводами заяви про роз`яснення судового рішення, колегія суддів вважає, що вказана заява задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Згідно з п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 №14 роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в увалі суд викладає більш повно та якісно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 14 травня 2019 року в справі №904/2526/18 (провадження №12-272гс18) зазначено, що роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового документа. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року в справі №233/3676/19 (провадження №14-65цс20) вказано, що необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю в резолютивній частині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення.

Наведене вище також узгоджується з висновками Верховного Суду викладених в ухвалі від 01 листопада 2022 року у справі №760/14648/19-ц.

Виходячи із системного тлумачення положень чинного законодавства, рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

З наведеного також слідує, що роз`яснення судового рішення має бути зумовленим його нечіткістю, незрозумілістю для осіб щодо яких його постановлено та для осіб, що займаються його виконанням. Суть полягає у тому, що суд має роз`яснити положення постановленого ним рішення, які нечітко сформульовані, та позбавляють можливості його реалізації.

Отже, за змістом ст. 271 ЦПК України роз`яснення рішення - це більш повний, ясний, зрозумілий виклад тих пунктів рішення, які підлягають виконанню та розуміння яких викликає труднощі.

Діюче процесуальне законодавство визначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим, яке полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення. В силу зазначеної норми процесуального права, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю, якщо воно є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання.

Суть роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповіді на нові та невирішені ним вимоги, він лише має роз`яснити положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Як вбачається з мотивувальної та резолютивної частини постанови Житомирського апеляційного суду від 23 січня 2025 року, в ній чітко зазначені мотиви прийняття постанови та чітко визначено орган опіки та піклування на який покладено контроль за виконанням ОСОБА_2 батьківських обов`язків щодо доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до частини 1 статті 5 Закону України «Про виконавче провадження» примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Вимоги заяви ОСОБА_1 фактично зводяться до роз`яснення порядку виконання постанови Житомирського апеляційного суду від 23 січня 2025 року в частині попередження та контролю за виконанням ОСОБА_2 батьківських обов`язків щодо доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак питання організації виконання рішення суду не підлягають вирішенню в порядку статті 271 ЦПК України.

У свою чергу, постанова Житомирського апеляційного суду від 23 січня 2025 року, про роз`яснення якої подано заяву, викладена чітко та зрозуміло, не допускає кількох варіантів тлумачення, є вмотивованою та прийнята у межах повноважень суду апеляційної інстанції, передбачених статтею 374 ЦПК України, а тому підстави для роз`яснення вказаної постанови відсутні.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що у випадку незгоди заявника з постановою Житомирського апеляційного суду від 23 січня 2025 року, у тому числі, в частині її мотивування, остання не позбавлена можливості оскаржити судове рішення в касаційному порядку.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про роз`яснення постанови апеляційного суду від 23 січня 2025 року задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями ст. 271 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Житомирського апеляційного суду від 23 січня 2025 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий

Судді