ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 691/240/25
провадження № 2/691/379/25
УХВАЛА

17 березня 2025 року м. Городище

Суддя Городищенського районного суду Черкаської області Савенко О.М., вивчивши позовну заяву з додатками Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

встановив:

04 березня 2025 року ТОВ «Фінансова Компанія «Європейська агенція з повернення боргів» звернулося в суд з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Згідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 березня 2025 року цивільну справу №691/240/25 провадження №2/691/379/25 передано для розгляду судді Городищенського районного суду Черкаської області Савенко О.М..

Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 04 березня 2025 року пред`явлена позовна заява була залишена без руху в звязку з тим, що не відповідала загальним вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України.

Позивачу необхідно було усунути недоліки позовної заяви, а саме надати: розрахунок заборгованості до договору про споживчий кредит № 9428297 від 21 квітня 2024 року; розрахунок заборгованості до договору про надання фінансового кредиту №38737-03/2024 від 23 березня 2024 року за період дії договору з 23 березня 2024 року по 20 липня 2024 року; розрахунок заборгованості до договору про надання фінансового кредиту №17595-03/2024 від 11 березня 2024 року за період дії договору з 11 березня 2024 року по 08 липня 2024 року; розрахунок заборгованості за договором позики №79827377 від 17 квітня 2024 року за період дії договору із 17 квітня 2024 року по 16 травня 2024 року; розрахунок заборгованості за договором позики №2299574 від 09 квітня 2024 року за період дії договору з 09 квітня 2024 року по 29 квітня 2024 року; належно засвідчені ксерокопії в повному обсязі Договору факторингу №19092024 від 19 вересня 2024 року та Договору факторингу №14/06/21 від 14 червня 2021 року; обґрунтовані розрахунки заборгованості відповідача ОСОБА_1 із зазначенням основної суми боргу, процентної ставки, періоду за який нараховано заборгованість, відсотки, комісія, сплачені суми позичальником та інші дані, необхідні для перевірки правильності нарахувань відповідно до розрахунку заборгованості за договором про надання фінансового кредиту №38737-03/2024 від 23 березня 2024 року в розмірі 13 750 грн.; розрахунку заборгованості за договором позики №79827377 від 17 квітня 2024 року в розмірі 24500 грн.; розрахунку заборгованості за договором про надання фінансового кредиту №17595-03/2024 від 11 березня 2024 року в розмірі 19250 грн.; розрахунку заборгованості за договором позики №2299574 від 09 квітня 2024 року в розмірі 9 515, 93 грн.; виписки з особових рахунків позичальника, сплатити судовий збір за позовними вимогами, з наданням строку для їх усунення, який не може перевищувати три дні з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Ухвала Городищенського районного суду Черкаської області від 04 березня 2025 року, направлена позивачу рекомендованим повідомленням 04 березня 2025 року. Відповідно до поштового трекінгу №042 від 17 березня 2025 року, поштове відправлення вручено одержувачу 17 березня 2025 року, заяву про усунення недоліків з додатками позивач подав до суду 14 березня 2025 року через систему «Електронний суд». Станом на 17 березня 2025 року минуло три дні з дня отримання позивачем ухвали суду про залишення позовної заяви без руху і суд зобов`язаний прийняти рішення згідно до ч.3 ст.185 ЦПК України.

Опрацювавши матеріали цивільної справи за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, приходжу до наступного рішення.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України «Позовна заява» та вимогам статті 177 цього Кодексу «Документи, що додаються до позовної заяви».

Так, позивачем на виконання ухвали Городищенського районного суду Черкаської області від 04 березня 2025 року не надано: розрахунок заборгованості до договору про споживчий кредит № 9428297 від 21 квітня 2024 року; розрахунок заборгованості до договору про надання фінансового кредиту №38737-03/2024 від 23 березня 2024 року за період дії договору з 23 березня 2024 року по 20 липня 2024 року; розрахунок заборгованості до договору про надання фінансового кредиту №17595-03/2024 від 11 березня 2024 року за період дії договору з 11 березня 2024 року по 08 липня 2024 року; розрахунок заборгованості за договором позики №79827377 від 17 квітня 2024 року за період дії договору із 17 квітня 2024 року по 16 травня 2024 року; розрахунок заборгованості за договором позики №2299574 від 09 квітня 2024 року за період дії договору з 09 квітня 2024 року по 29 квітня 2024 року, саме за період дії укладених кредитних договорів, та окремо за період, на який посилається позивач. Натомість, позивач надав розрахунки за вказаними договорами, не вказавши обґрунтовання вказаних сум по кредитних договорам із зазначенням застосованої процентної ставки, періоду за який нараховано заборгованість, сплачених позичальником сум, а зазначено лише загальні суми, що потребує уточнення. Надання детального обґрунтованого розрахунку заборгованості є обов`язком позивача, оскільки суд має з`ясовувати обставини, пов`язані з правильністю здійснення первісним кредитором розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких розрахунок грунтується, що узгоджується із правовою позицією Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду в постанові від 02 жовтня 2020 року у справі № 911/19/19.

Представником позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» Сова Ю.М. не надано до суду виписки по картковим рахункам відповідача, які можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитними договорами. Так, позивач у заяві про усунення недоліків вказує, що відповідач, як власник карткового рахунку, на який було перераховано кредитні кошти, може власноруч отримати виписки по рахунку для підтвердження або спростування факту перерахування/отримання кредитних коштів, та посилається на відзив відповідача на позовну заяву без заперечення факту отримання кредитних коштів, помилково вважаючи, що такий відповідачем поданий до суду та надісланий позивачу. У цивільній справі №691/240/25 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором триває стадія цивільного процесу відкриття провадження, на якій суд вирішує питання про відкриття провадження, перевіряє наявність у особи, яка звернулася до суду, права на звернення до суду і дотримання встановленого порядку реалізації даного права. Суд, звертає увагу позивача на некоректне викладення змісту заяви про усунення недоліків в цій частині, а саме збільшений шрифт у розмірі, не передбачений для друкування ділових документів, остільки для друкування текстів використовується загальна гарнітура «Times New Roman», розміром шрифту 12-14 друкарських пунктів.

Представник позивача аргументує не сплату судового збору за кожну вимогу наступним.

Згідно ч.1 ст.188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Відповідно до п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»: «Судам слід мати на увазі, що оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК (1618-15). Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі)». Роз`єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог може мати місце лише за умови, що їх сумісний розгляд ускладнює вирішення справи.

Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» звернулося до суду з позовною заявою до одного і того ж відповідача, в якій об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, оскільки: правочини укладені з одним відповідачем; право вимоги заборгованості до відповідача за всіма кредитними договорами перейшло до одного позивача; всі позовні вимоги подано одним позивачем до одного й того самого відповідача; всі позовні вимоги мають однорідний характер (стягнення кредитної заборгованості) та регулюються одними і тими ж нормами чинного законодавства України.

Так, представник позивача зазначає, що об`єднання в одному позові декількох однорідних позовних вимог сприяє економії процесуальних засобів і є перешкодою для прийняття судом протилежних рішень. Сторони заінтересовані в тому, щоб всі їх спірні вимоги були розглянуті одним і тим же судом і одночасно. Цим досягається швидкість в провадженні справи. Об`єднанням позовів забезпечується правильність одностайність розгляду та вирішення окремих цивільних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог. Разом із тим, представник позивача зазначив, що в разі, якщо суд доходить висновку, що розгляд в одному провадженні позовних вимог про стягнення з відповідача заборгованості за двома договорами ускладнює вирішення справи, суд може з власної ініціативи виділити в окреме провадження позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Крім того, позивач зазначив, що відповідно до п.3 ч.6 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі роз`єднання судом позовних вимог судовий збір, сплачений за подання позову, не повертається і перерахунок не здійснюється. Після роз`єднання судом позовних вимог судовий збір повторно не сплачується.

Разом із тим, доводи представника позивача, що зазначені ним у заяві про усунення недоліків - не є підставою для висновку про те, що стороною позивача сплачено судовий збір в повному обсязі.

В ухвалі Городищенського районного суду Черкаської області від 04 березня 2025 року про залишення позовної заяви без руху було зазначено на необхідність сплатити позивачу судовий збір, при цьому наведено обґрунтування. Однак, позивачем на виконання вказаної ухвали суду, не додано докази на підтвердження сплати судового збору за кожну вимогу, тим самим не усунуто недоліків, на які вказано в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ст.6 Закону України «Про судовий збір», судовий збір сплачується за кожну позовну вимогу майнового та немайнового характеру, тобто за правилами даної статті судовий збір сплачується за кожну вимогу. У разі пред`явлення кількох вимог, сума судового збору може сплачуватися однією сумою, але із урахуванням сумарного складання всіх вимог.

Відповідно до ч.6 ст.188 ЦПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства. Розгляд позовних вимог, виділених у самостійне провадження, здійснює суддя, який прийняв рішення про роз`єднання позовних вимог.

Пунктом 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року №2 роз`яснено судам, що роз`єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог може мати місце лише за умови, що їх сумісний розгляд ускладнює вирішення справи. У разі роз`єднання позовів підставою для провадження щодо вимог, виділених у самостійне провадження, є ухвала суду про роз`єднання позовів і копія пред`явленого позову. При цьому слід зауважити, що процесуальний порядок передбачає можливість об`єднання і роз`єднання кількох позовних вимог одного провадження, якщо маються однорідні вимоги кількох позивачів до одного й того відповідача чи однорідні вимоги одного позивача до кількох відповідачів.

Зазначаючи в поданій заяві на виконання ухвали суду про залишення позову без руху про можливість суду роз`єднати заявлені позивачем у цивільному позові позовні вимоги, представником позивача не заявлено та не зазначено за яку саме вимогу ним сплачено судовий збір.

Суд вважає за необхідне зазначити, що згідно ч.1 ст.188 ЦПК України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги). Під позовною вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги. Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги). Об`єднані можуть бути позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача чи відповідачів або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів, про що зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 911/414/18, провадження № 12-231гс18.

Верховний Суд у постанові від 15.02.2019 № 910/11811/18 зауважив, що кожна кредитна операція є самостійним правовідношенням, що є підставою для виникнення цивільних прав і обов`язків. У випадку наявності порушень, які були допущені як під час укладення відповідного договору, так і при його виконанні, утворюють окремий склад цивільно-правового правовідношення, що характеризуються самостійними цивільно-правовими наслідками. Встановлення обставин вчинення кожної з цих операцій засвідчується доказами, які не є пов`язаними між собою, а саме кредитні договори, договори забезпечення, тощо. Таким чином встановлено, що кожна із вимог про стягнення шкоди, заборгованості є самостійною вимогою. Заява, яка складається з декількох самостійних позовних вимог, у разі недотримання форми і змісту позову в певній частині самостійних вимог тягне за собою не відповідність формі і змісту позовної заяви в цілому.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, позивачу для усунення недоліків судом був встановлений термін три дні з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до поштового трекінгу №042 від 17 березня 2025 року, поштове відправлення вручено одержувачу 17 березня 2025 року, заяву про усунення недоліків з додатками позивач подав до суду 14 березня 2025 року через систему «Електронний суд». Станом на 17 березня 2025 року минуло три дні з дня отримання позивачем ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, проте своїм правом позивач не скористався, у з`язку з чим наступили підстави для визнання позовної заяви не поданою.

Згідно ч.ч. 5 та 6 ст.185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді. У разі скасування ухвали про повернення позовної заяви та направлення справи для продовження розгляду суд не має права повторно повертати позовну заяву.

Практика Європейського Суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони чи обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух та зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним. З рішення Європейського Суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" та від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України", вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави, та може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Цивільним Процесуальним Кодексом України.

Повернення позовної заяви у відповідності до ст.185 ЦПК України не є порушенням права на справедливий суд та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки, відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

У відповідності до положень п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір», яка регламентує повернення судового збору за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги, позивач має право заявити клопотання про повернення сплаченої суми судового збору.

Керуючись ст.ст. 184,185,260 ЦПК України, суддя,-

постановив :

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - визнати не поданою та повернути позивачу.

Розяснити позивачу Товариству з обмеженою відповідальністю Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Європейська агенція з повернення боргів», що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Копію ухвали надіслати позивачу, для відому.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя О.М.Савенко