Справа № 509/1140/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без руху

18 березня 2025 року смт. Овідіополь

Суддя Овідіопольського районного суду Одеської області Спічак Вадим Олексійович, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

06 березня 2025 року представник позивача звернувся до Овідіопольського районного суду Одеської області з вищезазначеним позовом.

Ознайомившись із позовом, суд приходить до висновку про необхідність залишення його без руху з огляду на наступне.

Пред`явлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України.

Так, у позовній заяві містяться наступні недоліки:

Відсутні повні відомості про сторін та інших учасників справи, а саме не вказані номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідача (п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

Не зазначенно щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

Відсутні відомості про попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

Крім того, згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Як вбачається з матеріалів справи, ціна позову, яка вказана позивачем у позовній заяві - є абстрактною та не визначеною у відповідності до вимог ст. 176 ЦПК України.

Згідно п. п. 2, 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до правового висновку викладеного у постанові Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 372/1080/19, який суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин з огляду на приписи ч. 4?ст.263 ЦПК України та ч. 6ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається дійсною вартістю цього майна. При цьому вартість майна це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно тощо.

Підпунктом «а» пункту 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Разом з тим, 09 березня 2021 року набрав чинності?наказ Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року №24 «Про внесення змін до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2021 року за № 239/35861.

Тому позивач не позбавлений можливості для виконання вимог ЦПК при визначенні ціни позову скористатися Єдиною базою даних звітів про оцінку (https://evaluation.spfu.gov.ua/), для визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості, та сформувати електронну довідку про оціночну вартість нерухомого майна (е-Довідка), яка є чинною впродовж 30 календарних днів.

У зв`язку з цим позивачці необхідно належним чином визначити ціну позову у відповідності до вимог ст. 176 ЦПК України.

Крім того, зміст позовних вимог, викладений у прохальній частині позовної заяви повинен бути чітким, однозначним та не викликати можливості подвійного тлумачення.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні

Проте в прохальній частині позовної заяви розмір частини майнових прав зазначено як «?». Таким чином, позивачем у прохальній частині позовної заяви не зазначено розмір частки майна, на яку позивач просить визнати право власності, у зв`язку з чим суду неможливо встановити зміст позовних вимог.

Отже позивачу необхідно чітко вказати спосіб поділу майна з чітко визначеним розміром часток у праві власності на вказане майно.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177?ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 5-ти денний строк з дня вручення ухвали суду.

Також, слід роз`яснити позивачці, що у разі невиконання вимог по усуненню недоліків поданого позову (заяви), що були підставою для залишення позову без руху він буде вважатись неподаним та повернутий позивачці.

Керуючись ст. ст.175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ майна подружжя - залишити без руху для усунення недоліків.

Встановити для усунення недоліків позовної заяви п`ятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Направити позивачу копію ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини третьої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Спічак В.О.