Справа № 706/114/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

24 березня 2025 року м. Христинівка

Христинівський районний суд Черкаської області у складі:

головуючої судді Школьної А.В.,

за участю секретаря судового засідання Самсоненко А.П.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Христинівка Черкаської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів та стягнення пені за прострочення сплати аліментів,

ВСТАНОВИВ:

27.01.2025 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів та стягнення пені за прострочення сплати аліментів.

В обґрунтування позову посилається на те, що вона перебувала у зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_2 . Від шлюбу у них народилася донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказаний факт підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ). Проте спільне життя не склалося та рішенням Христинівського районного суду Черкаської області від 11.05.2017 шлюб між сторонами розірвано. Донька залишилася проживати з позивачкою, що підтверджується розпорядженням Христинівської районної державної адміністрації № 77 від 02.07.2019. Утримувати самостійно доньку позивач не мала можливості, а колишній чоловік в добровільній формі допомоги не надав, тому судовим наказом Христинівського районного суду від 09.06.2017 з ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання доньки в розмірі 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку із усіх видів його доходів, щомісячно, до досягнення донькою повноліття. Зазначений судовий наказ пред`явлено для примусового виконання до Христинівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області та відкрите виконавче провадження.

Позивач зазначає, що відповідач систематично ухиляється від сплати аліментів, у тому числі в межах виконавчого провадження. Станом на 01.12.2024 розмір заборгованості ОСОБА_2 по сплаті аліментів на дитину становить 12 236, 58 грн.

Посилаючись на приписи статті 194 Сімейного кодексу України ОСОБА_1 просить стягнути із відповідача неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів на дитину у розмірі 100% заборгованості 12 236, 58 грн.

Окрім того, позивач просить суд змінити спосіб стягнення аліментів та стягувати їх у твердій грошовій сумі в розмірі 3 500 грн щомісячно. Таку суму позивач вважає обґрунтованою, зважаючи на потреби дитини, та співмірною із доходами відповідача, який за станом здоров`я, віком та матеріальним становищем може надавати допомогу доньці.

Ухвалою Христинівського районного суду Черкаської області від 28.01.2025 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивачка в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, шляхом направлення за місцем реєстрації судової кореспонденції, яка була вручена одержувачу оператором поштового зв`язку. Заяв про відкладення судового засідання чи розгляд справи у відсутність відповідача до суду не надходило. Відзиву на позовну заяву не подано.

Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи не встановлено, а тому суд прийняв рішення про розгляд справи за відсутності відповідача на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову, з ухваленням заочного рішення відповідно до ст. 280 283 ЦПК України, про що 24.03.2025 постановлено протокольну ухвалу.

Дослідивши надані докази, оцінивши їх з точки зору належності, допустимості і достовірності, а їх сукупність з точки зору достатності та взаємозв`язку, суд дійшов до переконання про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Судом, зокрема, встановлено, що 11 листопад 2013 року ОСОБА_2 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб, про що виконавчим комітетом Верхняцької селищної ради Христинівського району Черкаської області вчинено актовий запис № 9 від 11.11.2013. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_5 (а.с. 9).

Від шлюбу сторони мають малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 . Матір`ю дитини значиться ОСОБА_4 позивачка у справі, а батьком ОСОБА_2 відповідач у справі (а.с. 10).

Наразі позивачка має прізвище ОСОБА_6 , що підтверджується матеріалами справи.

Ухваленим 11.05.2017 Христинівським районним судом Черкаської області рішенням шлюб між сторонами розірвано (а.с. 11).

Розпорядженням Христинівської районної державної адміністрації Черкаської області № 77 від 02.07.2019 визначено місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_3 біля матері ОСОБА_7 (а.с. 14).

Судовим наказом Христинівського районного суду Черкаської області від 09.06.2017 (справа № 706/422/17) із відповідача ОСОБА_2 аліменти на користь ОСОБА_7 на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку із усіх видів його доходів, щомісячно, до досягнення донькою повноліття (а.с. 12 13).

07.10.2017 головним державним виконавцем Христинівського районного відділу ДВС ГТУЮ у Черкаській області винесено постанову про відкриття виконавчого провадження за судовим наказом у справі № 706/422/17 від 09.06.2017 (а.с. 18 19).

Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, що здійснений Христинівським ВДВС в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), за ОСОБА_2 станом на 01.12.2024 рахується заборгованість зі сплати аліментів на утримання доньки в розмірі 12 326,58 грн (а.с. 20 22).

Відповідно до ст. 196 Сімейного кодексу України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Пленум Верховного Суду України в п. 22 постанови № 3 «Про застосування судом окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року роз`яснив, що передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилась з незалежних від нього причин, зокрема у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Статтею 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №572/1762/15-ц зроблено висновок, що зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені, виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

Хp=(A1*1%*Q1)+(A2*1%*Q2)+……….(An*1%*Qn), де:

Хp - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2 - кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An - нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn - кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

У даній справі, позивачем розраховано пеню за прострочення сплати аліментів в розмірі 38 209,68 грн за період з квітня 2020 року по листопад 2024 року, відповідно до формули, наведеної Верховним Судом у своєму правовому висновку.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідачем доказів відсутності його вини у виникненні заборгованості по сплаті аліментів не надано, у справі відсутні належні та допустимі докази щодо матеріального та сімейного стану ОСОБА_2 , які в силу ч. 2 ст. 196 СК України дають підстави суду зменшити розмір неустойки.

Судом встановлено, що заборгованість по аліментах на користь позивача на утримання доньки відповідачем не сплачена, розмір заборгованості підтверджено розрахунком державного виконавця, який відповідачем не спростовано, не надано відповідачем доказів і того, що він оспорював визначені розміри заборгованості зі сплати аліментів.

Таким чином, аналізуючи встановлені обставини та надані докази, враховуючи розрахунок заборгованості по аліментах від 01.12.20.24, суд дійшов висновку, що позов про стягнення неустойки (пені) підлягає задоволенню в межах заявлених вимог, та з відповідача на користь позивача підлягає стягненню неустойка (пеня) за несплачені відповідачем аліменти згідно виконавчого листа № 706/422/17 у розмірі 100 % заборгованості, що становить 12 326,58 грн.

При вирішенні позовної вимоги позивача про зміну способу стягнення аліментів на тверду грошову суму, суд виходить із таких положень чинного законодавства.

Згідно частини другої статті 27 Конвенції Організації Об`єднаних Націй про права дитини від 20 листопада 1989 року батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

За змістом статті 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.

У відповідності до ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Частиною 3 статті 181 СК України передбачено, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Із роз`яснень, які містяться в пункті 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» вбачається, що за відсутності домовленості між батьками про сплату аліментів на дитину той із них, з ким вона проживає, вправі звернутися до суду з відповідним позовом.

Згідно ст. 182 СК України при визначенні аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 181 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Ураховуючи, що дитина проживає спільно з матір`ю, яка нею опікується постійно, і об`єктивно несе більші витрати на її утримання, що обов`язок утримувати дітей є рівною мірою обов`язком як матері так і батька, потреби дитини, відсутність доказів, які б свідчили про скрутне матеріальне становища платника аліментів, а також те, що визначення способу стягнення аліментів є правом одержувача аліментів, суд дійшов висновку про наявність підстав для зміни способу стягнення аліментів та встановлення розміру аліментів в твердій грошовій сумі у розмірі 3 500 гривень, щомісячно, до досягнення донькою повноліття.

Зазначене не позбавляє сторони в подальшому при зміні обставин, передбачених ст.192 СК України, звернутись до суду про зміну розміру аліментів.

Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.12, 13, 76-81, 137, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280 284, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів та стягнення пені за прострочення сплати аліментів задовольнити повністю.

Змінити спосіб стягнення аліментів, які стягуються із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно судового наказу Христинівського районного суду Черкаської області від 09.06.2017 в розмірі 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку із усіх видів його доходів, щомісячно, до досягнення донькою повноліття.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти у твердій грошовій сумі у розмірі 3 500 (три тисячі п`ятсот) гривень, щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення донькою повноліття.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання доньки ОСОБА_3 за період із квітня 2020 року по листопад 2024 року у розмірі 12 326 (дванадцять тисяч триста двадцять шість) гривень 58 коп.

Відкликати судовий наказ Христинівського районного суду Черкаської області від 09.06.2017 у справі № 706/422/17.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України, шляхом подання протягом тридцяти днів з дня складення рішення апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Повний текст судового рішення складено 27 березня 2025 року.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя Альона ШКОЛЬНА