Ухвала

24 березня 2025 року

м. Київ

справа № 758/437/24

провадження № 61-3281ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В., розглянув розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: судді-доповідача Крата В. І., суддів: Дундар І. О., Краснощокова Є. В.,у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Дослідний експериментально-механічний завод» про визнання факту мобінгу та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 14 березня 2025 року через підсистему Електронний суд подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Подільського районного суду м. Києва від 04 жовтня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 лютого 2025 року (повне судове рішення складено 14 лютого 2025 року).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 березня 2025 року справу призначено судді-доповідачеві Крату В. І. Судді, які входять до складу колегії: Краснощоков Є. В.,Дундар І. О.

21 березня 2025 року Латік І. С. через підсистему Електронний суд подав до Верховного Суду заяву про відвід колегії суддів у складі: судді-доповідача Крата В. І., суддів: Дундар І. О., Краснощокова Є. В. на підставі пунктів 3-5 частини першої статті 36 ЦПК України.

Заява про відвід обґрунтована тим, що у справі «Паунович проти Сербії» (Заява № 54574/07, від 3 грудня 2019 року, пункт 35), зазначається, що для того, щоб задовольнити вимогу неупередженості, національний суд повинен дотримуватися як суб`єктивних, так і об`єктивних критеріїв. У зв`язку з цим необхідно встановити, чи існують, крім поведінки самого судді, факти, що потребують доведення, та які можуть викликати сумнів у неупередженості судді. Вирішальним є те, чи може це побоювання бути об`єктивно виправданим. ОСОБА_1 вказує, що у його випадку об`єктивною підставою для відповідного побоювання є порушення передбаченого частиною першою статті 33 ЦПКУ принципу випадковості при визначенні складу суду, адже зазначені судді у такому ж складі брали участь при розгляді справи № 756/405/24 (постанова від 12 серпня 2024 року) між тими ж сторонами, а у справі № 756/6068/23 (ухвала від 26 березня 2024 року) між тими ж сторонами брали участь судді Краснощоков Є. В. та Крат В. І. в складі колегії суддів: Краснощоков Є. В., Крат В. І., Гудима Д. А. Латік І. С. вказує, що вірогідність подібних співпадінь мізерна і припущення, що хоча б один суддя міг випадково брати участь хоча б у двох справах між тими самими сторонами, знаходиться далеко поза межами розумного сумніву, не кажучи вже про три співпадіння. Отже у ОСОБА_1 є всі підстави для побоювань, що Єдина судова інформаційно-комунікаційна система зазнала несанкціонованого вторгнення для отримання необхідного результату. ОСОБА_1 зазначає, що участь названих суддів у розгляді його попередніх справ закінчилася негативно для нього і позитивно для протилежної сторони. Прийняті у справах рішення, на його переконання, є незаконними (відмова у відкритті касаційного провадження у справі № 756/6068/23 всупереч наявності вказаних підстав за пп. «б», «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України; рішення на користь протилежної сторони у справі № 756/405/24 всупереч постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 13/51-04). Отже є всі підстави вважати, що підтасовка результату розподілу справ має на меті призначення «зручних» суддів, що повинні винести необхідне протилежній стороні рішення.

Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді (частина перша статті 36 ЦПК України).

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина четверта статті 36 ЦПК України).

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (частина друга статті 36 ЦПК України).

У статті 37 ЦПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (BELUKHA v. UKRAINE, N 33949/02, § 49 - 52, ЄСПЛ, від 09 листопада 2006 року).

Аналіз заяви про відвід колегії суддів у складі: судді-доповідача Крата В. І., суддів: Дундар І. О., Краснощокова Є. В., підтверджує, що в ній викладено незгоду із рішеннями указаних суддів, що входили до складу колегій при ухваленні рішень у інших справах (№ 756/6068/23 та № 756/405/24). Доводи, викладені у заяві ОСОБА_1 про порушення передбаченого частиною першою статті 33 ЦПК принципу випадковості при визначенні складу суду обґрунтовані виключно припущеннями та не підтверджені будь-якими доказами і не свідчать про те, що: указані судді прямо чи побічно заінтересовані у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; існують об`єктивно обґрунтовані обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності указаних суддів.

Окрім цього, аргументи заяви про відвід суддів не свідчать про наявність обставин, встановлених статтею 37 ЦПК України за наявності яких суддя підлягає відводу (самовідводу).

Згідно з частинами другою та третьою статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

З урахуванням необґрунтованості заявленого ОСОБА_1 відводу колегії суддів у складі: судді-доповідача Крата В. І., суддів: Дундар І. О., Краснощокова Є. В., питання про відвід суддів, відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України

Керуючись статтями 33, 36, 37, 40, 260 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: судді-доповідача Крата В. І., суддів: Дундар І. О., Краснощокова Є. В., передати судді, який не входить до складу суду, визначеному у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков