Справа № 457/191/25
провадження №2/457/109/25
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

07.02.2025 м. Трускавець

Суддя Трускавецького міського суду Львівської області Марчук В.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення розміру часток, що є у спільній сумісній власності,-

в с т а н о в и в:

29.01.2025 року позивачка ОСОБА_1 звернулась до Трускавецького міського суду Львівської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення розміру часток, що є у спільній сумісній власності.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з п.п.4,5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вбачається зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про визначення розміру часток, що є у спільній сумісній власності до відповідачів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Водночас, позовна вимога викладена: «Визначити за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 по ідеальної частки квартири АДРЕСА_1 зі спільної сумісної власності».

З позовної вимоги неможливо встановити чи перевірити наявність спору між сторонами, оскільки долучені до позовної заяви копії документів підтверджують лише обставини наявності права спільної сумісної власності. Для реалізації права відповідачів на судовий захист, вони повинні бути обізнані щодо того, які вимоги до них заявлено та якими доказами це підтверджується.

У зв`язку з цим, позивачу потрібно чітко та коректно сформувати свої позовні вимоги та надати докази наявності спору між сторонами щодо предмета спору квартири, а також визначити коло відповідачів, так як вказані відповідачі у позовній заяві ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , тобто до яких позивається позивач, одночасно зазначені у позовній вимозі як особи що ставлять позовну вимогу перед судом.

Належними сторонами в цивільній справі є особи, відносно яких є дані про те, що вони можуть бути суб`єктами спірних матеріальних правовідносин. Належний позивач - особа, якій належить право вимоги; належний відповідач - особа, котра повинна відповідати за позовом.

Обґрунтування належності у осіб процесуальної правосуб`єктності позивача і відповідача покладається на позивача та осіб, які порушують процес на захист прав та інтересів позивача. Під час прийому позовної заяви до розгляду, на основі норм матеріального права, суд визначає чи є сторони належними. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду. Відповідно, позивач і відповідач визнаються належними сторонами, якщо є припущення вважати, що вони є носіями спірного права або охоронюваного законом інтересу.

Від належного суб`єктного складу сторін залежить питання про задоволення позовних вимог з підстав їх законності, при цьому саме позивач несе ризик заявлення вимог до неналежного кола відповідачів, що може бути самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Крім цього, згідно із ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.п.2, 9 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Таким чином, заявлені вимоги є вимогами майнового характеру, а отже, судовий збір за подання позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно з ч.1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір справляється у розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028,00 грн.

Відповідно до положень підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211,20 грн, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (не більше 15140,00 грн).

В матеріалах доданих до позовної заяви наявна довідка КП ЛОР «Дрогобицьке міжміське бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки» від 09.01.2025 року, згідно з якою вартість майна, а саме квартири по АДРЕСА_2 становить 676 540 (шістсот сімдесят шість тисяч п`ятсот сорок) грн.

Позивачка ОСОБА_1 заявила вимоги про визнання за нею права власності на частку у спільному сумісному майні, а отже повинна сплатити 1% від вартості спірного майна, тобто 6765,40 грн. (шість тисяч сімсот шістдесят п`ять грн. 40 коп.).

Окрім цього, відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивачем зазначається ціна позову. Однак, в порушення вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачем у позовній заяві не зазначено ціну позову виходячи з вартості спірного нерухомого майна та не сплачено судовий збір у відповідному розмірі. Натомість, відповідно до квитанції №48 від 28.01.2025 року позивачем ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмір 1211,20 грн.(тисяча двісті одинадцять грн. 20 коп.)

Відповідно до ч.1 та ч. 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 - 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи не повну сплату позивачем судового збору за подання позовної заяви, та незазначення останньою ціни позову, суддя дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачеві слід визначити належний суб`єктний склад сторін, ціну позову з урахуванням вартості спірного нерухомого майна та надати суду докази сплати судового збору за вимогами майнового характеру з урахуванням ціни позову, як встановлено вимогами п.1 ч.1ст.4 Закону України «Про судовий збір», врахувавши вже сплачену суму судового збору.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.175,177,185,258,260,261 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення розміру часток, що є у спільній сумісній власності залишити без руху.

Вказані в ухвалі недоліки позовної заяви позивачу слід усунути протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали у визначений в ухвалі спосіб.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо вона відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, то заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України https://trm.lv.court.gov.ua/sud1324/

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: В. І. Марчук