Справа № 2-1029/11
Номер провадження №2-зз/351/1/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2025 року м. Снятин

Снятинський районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді - Сегіна І.Р.

з участю: секретаря - Бабшинської К.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Снятин клопотання представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Зленка Віталія Анатолійовича, заінтересовані особи: Акціонерне Товариство «Райффайзен Банк», Городенківський відділ державної виконавчої служби у Коломийському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 , про скасування заходів забезпечення позову,-

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Зленко В.А., в інтересах заявника ОСОБА_1 було подано клопотання про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі №2-1029/11.

Клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні Снятинського районного суду перебувала цивільна справа № 2-1029/11 за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитними договорами. 16.12.2011р. одночасно з поданням позовної заяви по вказаній справі, ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просив вжити заходів по забезпеченню поданого до суду позову, шляхом накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно, що належало відповідачам.

Ухвалою Снятинського районного суду від 21.12.2011р. заяву ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» задоволено та накладено арешт на майно, яке належало відповідачам в межах суми основного боргу. Рішенням Снятинського районного суду від 28.05.2012р. позов ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» було задоволено. Однак, судом не було вирішено питання щодо скасування заходів забезпечення позову, вжитих згідно ухвали Снятинського районного суду від 21.12.2011р. по справі № 2-з-42/11.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер співвідповідач по вказаній справі ОСОБА_3 , батько заявника. Факт родинних відносин між заявником та ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про народження заявника.

Згідно довідки нотаріуса № 538/02-14 від 15.12.2021р. після смерті ОСОБА_3 заведена спадкова справа № 22/2019, а заявник є одним із його спадкоємців, який прийняв спадщину.

Разом з тим, нотаріусом встановлено, що згідно даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта ОСОБА_3 , наявна інформація про накладення арешту на нерухоме майно на підставі постанови державного виконавця відділу ДВС Снятинського РУЮ Данилюка Є.В. від 12.01.2012р.

Зазначена обставина є перешкодою для видачі нотаріусом ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його батька ОСОБА_3 .

З відповіді Снятинського відділу ДВС у Коломийському районі Івано-Франківської області від 06.09.2023 виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа про стягнення з ОСОБА_3 боргу у сумі 90419,91 грн. було закінчено 27.06.2013р. фактично, виконанням в повному обсязі рішення згідно з виконавчим документом.

Просить скасувати заходи забезпечення позову та скасувати арешт, накладений згідно з ухвалою Снятинського районного суду від 21.12.2011 по справі № 2-з-42/11 за заявою ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, що належить відповідачам по справі і знаходиться у них або в інших осіб в межах позовних вимог у сумі основного боргу 44327,26 грн.

Представник заявника подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, просив клопотання задоволити.

Представник АТ «Райффайзен Банк» в судове зсідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності.

Представник Городенківського відділу державної виконавчої служби у Коломийському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про час та місце розгляду справи.

Суд, дослідивши клопотання та матеріали справи встановив наступне.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 388756595 від 29.07.2024 року, власником невизначеного майна, нерухомого майна є ОСОБА_3 . Згідно цієї ж довідки, наявне обтяження у виді арешту нерухомого майна, зареєстроване 22.12.2008 року реєстратором Івано-Франківської філії державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, підстава обтяження: постанова державного виконавця відділу ДВС Снятинського РУЮ Данилюка Є.В. про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, 12.01.2012р., Об`єкт обтяження: невизначене майно, все нерухоме майно. Власник: ОСОБА_3 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до довідки Приватного нотаріуса Коломийського районного нотаріального округу Лахнюк О.М. від 15.12.2021 після смерті ОСОБА_3 заведена спадкова справа № 22/2019 на підставі заяви про прийняття спадщини дружини ОСОБА_4 заяви про відмову від прийняття спадщини дочки померлого ОСОБА_5 та заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 .

Відповідно до договору відступлення права вимоги № 114/23 від 24.06.2016р. ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» передає ПАТ «Вектор Банк» права вимоги до боржників вказаних у Реєстрі Боржників.

Частиною 1 ст. 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Заявник ОСОБА_1 не є учасником справи, а тому дане клопотання не підлягає задоволенню, оскільки подано не учасником справи.

Касаційний цивільний суд Верховного Суду по справі №337/2402/22 в постанові від 04.10.2023 року зазначив, відповідно до частини першої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. При цьому, в порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статті 19 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Так, відповідно до статті 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

У разі, якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено Законом України «Про виконавче провадження».

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду у постанові від 24 травня 2021 року у справі № 712/12136/18 (провадження № 61-4726сво19).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 листопада 2019 року у справі № 643/3614/17 (провадження № 14-479цс19) дійшла висновку про те, що вимоги про звільнення майна з-під арешту, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права (різновидом негаторного позову) і виникають з цивільних правовідносин, відповідно до частини першої статті 19 ЦПК України можуть бути вирішені судом цивільної юрисдикції (пункт 37).

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду по справі №463/3251/22 в постанові від 03.05.2023 року зазначив, що для зняття арешту із спадкового майна, спадкоємець має звертатися в порядку позовного провадження шляхом подання позову про визнання права власності на спадкове майно і зняття із нього арешту.

Відповідно до Постанови Великої Палати Верховного Суду у постанові від 05 травня 2020 року у справі № 554/8004/16: Спори, пов`язані з належністю майна, на яке накладений арешт, відповідно до статей 15 і 16 ЦПК України у редакції, що була чинною 15 грудня 2017 року, суди розглядають у порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо існує спір щодо визнання права власності на майно та однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України у вказаній редакції. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно та про зняття з нього арешту.

Судом встановлено, що заявник ОСОБА_1 не був стороною у справі № 2-1029/11 за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитними договорами. Крім того, судом встановлено перехід права грошової вимоги за кредитними договорами, в т.ч. за кредитним договором, в якому боржником є ОСОБА_3 , до ПАТ «Вектор Банк», який не був стороною справи та перебуває у процесі ліквідації.

А тому, розгляд даної справи можливий виключно в порядку позовного провадження.

На підставі викладеного, в задоволенні клопотання слід відмовити.

Також, суд зазначає, що заявник може звернутися в суд за захистом свого порушеного права в порядку позовного провадження із позовом про скасування арешту майна.

Керуючись ст.ст.76-81, 89, 149, 153, 258-261, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволені клопотання представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Зленка Віталія Анатолійовича, заінтересовані особи: Акціонерне Товариство «Райффайзен Банк», Городенківський відділ державної виконавчої служби у Коломийському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 , про скасування заходів забезпечення позову, відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий Ігор СЕГІН