У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді Фазикош О.В., за участю секретаря Цмур В.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ч.6 ст.259 та ч.6 ст.268 ЦПК України 20.03.2025 року було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Повний текст ухвали виготовлено та підписано 24.03.2025.

Позивач, ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НАШ-ДОБРОБУТ» в інтересах якої діє Адвокат - Куруц Андрій Андрійович, звернулося до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за утримання будинку.

Заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 грудня 2024 року стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Наш - Добробут.» (88017, Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Загорська, 23/30, ), заборгованість за надані житлово-комунальні послуги з управління багатоквартирним будинком в розмірі 22 007,20 грн, інфляційні втрати 6 834,22 грн. та 3% річних у розмірі 1 941,75 грн., в загальній сумі 30 783,17 (тридцять тисяч сімсот вісімдесят три гривні 75 коп.), 3028,00 грн. (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок) витрат із сплати судового збору та 3000 грн. на відшкодування судових витрат на професійну правову допомогу. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

19.02.2025 від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про перегляд заочного рішення.

При обґрунтуванні вказаної заяви ОСОБА_1 вказує на те, що вона не була належним чином повідомлена про розгляд справи, що позбавило її можливості подати заперечення, надати докази та скористатися правами, передбаченими процесуальним законодавством.

Відповідач вказує на підстави для перегляду заочного рішення: відсутність належного повідомлення про судове засідання; за адресою проживання вона не отримувала жодного судового виклику або повідомлення про розгляд справи; документи, що підтверджують дату отримання судового рішення, додаються (копія рекомендованого повідомлення про вручення від 05.02.2025 р.).

Відповідач вказує на поважні причини пропуску строку подання заяви про перегляд заочного рішення: отримання повного тексту рішення лише 05.02.2025 року; у зв?язку з воєнним станом в Україні ускладнений доступ до поштового зв?язку, що унеможливило своєчасне отримання судової кореспонденції. Відповідач вважає вказані обставини є об?єктивними та визнаються судовою практикою як підстави для поновлення строку.

Також, ОСОБА_1 , вказує на необґрунтованість вимог позивача, а саме те, що: позивач не надав детального розрахунку заборгованості за весь період; відсутні докази фактичного надання послуг у відповідній якості; відсутні акти виконаних робіт; не дотримано порядку інформування споживачів про зміну тарифів; відповідно до практики Верховного Суду, факт надання послуг має бути підтверджений виконавцем відповідними доказами; необґрунтованість строків давності.

При цьому щодо строків позовної давності то відповідач вказує на те, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки, та перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права, або про особу, яка його порушила.

Заявник зазначає, що вона довідалася про винесення стосовно неї заочного рішення 07.02.2025 р. (копія накладної Укрпошти про вручення рекомендованого листа цією датою додається), тобто позовний строк 3 роки має відраховуватися від 07.02.2022 р., (а не від 01.01.2017) і до 31 травня 2024 (включно), як зазначено в заяві позивача, і становить в сумі 2 роки 3 міс. (від 07.02.2022 р. до 31.05.-2024 р.).

Заявник вказує на порушення принципу змагальності, а саме, що суд не надав їй можливості подати свої заперечення та контраргументи, відсутні належні докази щодо обґрунтованості позовних вимог, суд першої інстанції ухвалив рішення без належного аналізу доказів, та суд повинен сприяти реалізації сторонами їхніх процесуальних прав.

Заявник вказує на відсутність договірних відносин, оскільки в матеріалах справи відсутній договір між заявником та ТОВ "Наш-Добробут", згідно з чинним законодавством, виконання послуг має бути підтверджене відповідними документами та що судом не встановлено факт укладення угоди між сторонами, що ставить під сумнів нарахування боргу.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 просить: відновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення у зв?язку з отриманням повного тексту рішення лише 07.02.2025 року, переглянути заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду від 02.12.2024 у справі № 308/13053/24 та скасувати заочне рішення та призначити новий розгляд справи за її участі.

Також заявник просить витребувати у позивача: деталізований помісячний розрахунок заборгованості, акти виконаних робіт, документи щодо погодження тарифів органами місцевого самоврядування, докази повідомлення споживачів про зміну тарифів, графіки проведення робіт з обслуговування будинку.

Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Від представника позивача ОСОБА_2 , надійшла заява про розгляд справи за його відсутності у заяви про перегляд заочного рішення просить відмовити.

Відповідач про час та місце розгляду справи повідомлена в порядку передбаченому законодавством, у судове засідання не з`явилася, заяв та клопотань не подавала.

Частиною 1 статті 287 ЦПК України передбачено, що заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Частиною 2 статті 286 ЦПК України визначено, що заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження.

Враховуючи викладені вимоги закону про розгляд заяви протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження та враховуючи, що заява надійшла до суду 19.02.2025, належне повідомлення сторін, відсутності заяв про відкладення розгляду справи, суд вважає можливим розгляд заяви про перегляд заочного рішення без їх участі.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

02.12.2024 року заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Наш - Добробут.» (88017, Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Загорська, 23/30, ), заборгованість за надані житлово-комунальні послуги з управління багатоквартирним будинком в розмірі 22 007,20 грн, інфляційні втрати 6 834,22 грн. та 3% річних у розмірі 1 941,75 грн., в загальній сумі 30 783,17 (тридцять тисяч сімсот вісімдесят три гривні 75 коп.), витрат із сплати судового збору та 3000 грн. на відшкодування судових витрат на професійну правову допомогу.

Вказане рішення направлено сторонам по справі та отримано відповідачем згідно наявних у матеріалах справи відомостей 07.02.2025 року.

Відповідно до ч.ч.1, 3, 4 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до чинного законодавства, для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можливе скасування заочного рішення.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що зазначену цивільну справу було розглянуто 02.12.2024 року у відсутності сторін, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, відповідач була повідомлена про день і час слухання справи.

Згідно матеріалів справи, за адресою проживання відповідача судом направлено копію позовної заяви із додатками, повістки про її виклик до суду та оголошення щодо її виклику в судові засідання та інформація щодо стадії розгляду справи розміщені на сайті суду.

Таким чином, судом було вжито всі можливі заходи сповіщення особи про її виклик до суду. Разом із тим згідно тренінгу поштових відправлень, інформація наявна в системі автоматизованого документообігу суду Д-3, повістки були повернуті на адресу суду «за закінченням терміну зберігання».

Таким чином, твердження відповідача про те, що судом неналежно здійснювалося її повідомлення про розгляд справи, є необгрунтованим, оскільки відповідач не з`являлася для отримання поштової кореспонденції.

КМ України, постановою від 10 жовтня 2023 р. № 1071 затвердив в новій редакції Правила надання послуг поштового зв`язку. Листи з позначкою «Судова повістка» приймаються для пересилання лише з повідомленням про їх вручення згідно із законодавством. Рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату (одержувачу), а в разі його відсутності будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з адресатом (одержувачем). У разі відсутності адресата (одержувача), будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї за зазначеною на рекомендованому листі адресою працівник об`єкта поштового зв`язку інформує адресата (одержувача) за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка».

Якщо протягом трьох робочих днів після інформування відділенням поштового зв`язку адресат (одержувач) не з`явився для одержання рекомендованого (реєстрованого) листа з позначкою «Судова повістка», працівник об`єкта поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за зазначеною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитка поштового пристрою, порядок використання якого встановлюється призначеним оператором поштового зв`язку, і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає такий лист до суду.

Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. З огляду на те, що маючи можливість надати суду свої заперечення та докази, якими вони обґрунтовуються, своїх процесуальних обов`язків, визначених цивільним процесуальним законом відповідач не вчинив. Відповідно до вимог ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Таким чином наведене дає всі підстави для висновку, що судом направлялися процесуальні документи, повістки та заочне рішення суду за місцем реєстрації відповідача, належних та допустимих доказів фактичного не проживання за вказаною адресою суду не надано.

При цьому варто зазначити, що відповідачем у заяві вказана адреса проживання саме та на яку судом направлялися процесуальні документи, повістки та рішення суду.

Зі змісту заяви поданої відповідачем, вбачається, що як на підстави для скасування заочного рішення окрім неналежного повідомлення про судове засідання відповідач вказує на поважність причин пропуску строку подання заяви про перегляд заочного рішення, необґрунтованість вимог позивача, необґрунтованість строків давності, порушення принципу змагальності, відсутності договірних відносин.

Варто зазначити, що обставини на які покликається заявник як на підстави для перегляду заочного розгляду справи, не належать до тих що передбачені ч.1 ст. 288 ЦПК України.

Так, вказана норма чітко передбачає, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту ч.1 ст. 288 ЦПК України, вбачається, що судом має бути встановлено обставини що неявка в судове засідання на розгляд справи та не подання відзиву, мало місце з поважних причин, а також що докази на які посилається відповідач можуть мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Натомість ОСОБА_1 , фактично не наводить такі докази, вказує на відсутність у матеріалах справи доказів наявності у неї заборгованості, зокрема відсутності доказів надання позивачем відповідних послуг.

Вказуючи на необґрунтованість строків давності відповідач вказує що оскільки вона довідалася про винесення стосовно неї заочного рішення 07.02.2025 р., тобто позовний строк 3 роки має відраховуватися від 07.02.2022 р., (а не від 01.01.2017) і до 31 травня 2024 (включно), як зазначено в заяві позивача, і становить в сумі 2 роки 3 міс. (від 07.02.2022 р. до 31.05.-2024 р.

Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. В даному випадку такою особою є саме позивач, а не відповідач.

Разом з тим, суд звертає увагу, що 02 квітня 2020 року набув чинності Закон України від 30 березня 2020 року №540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до якого розділ «Прикінцеві положення» ЦК України доповнено пунктом 12, за змістом якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Таким чином, сплив строку позовної давності про вимоги в частині виконання ОСОБА_1 зобов`язання перед позивачем припав саме на час карантинних обмежень. З приводу посилання заявника на відсутність акту приймання-передачі послуг, суд зазначає, що споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Відсутність договору про надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Зазначене узгоджується з висновком, викладеним у постановах Верховного Суду України від 30 жовтня 2013 року у справі № 6-59цс13 та від 20 квітня 2016 року у справі № 6-2951цс15, на який суд посилається у мотивувальній частині заочного рішення.

При цьому, згідно вимог ч. 1 ст. 84 ЦПК України клопотання про витребування доказів повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частиною 2 ст. 83 ЦПК України передбачено, що відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Згідно з ч. 4ст. 83 ЦПК України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Таким чином, процесуальним законом чітко визначений строк та порядок подання заяви про витребування доказів, а також стадії цивільного процесу на який відповідач може здійснити подання такої заяви з процесуальних питань.

Згідно з ст.ст.287,288 ЦПК України під час судового засідання, в якому розглядається заява про перегляд заочного рішення, суд досліджує доводи цієї заяви та з`ясовує думку учасників справи стосовно обставин не явки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення та стосовно значення для правильного вирішення справи тих доказів, які зазначені заявником у заяві про перегляд заочного рішення.

Тобто, особа, яка просить суд про перегляд заочного рішення повинна самостійно навести перед судом аргументи (докази), які б переконливо свідчили, що вони мають значення для правильного вирішення спору.

При цьому витребування та дослідження нових доказів, які ймовірно мали б значення для вирішення даного спору по суті, не передбачено під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Таким чином за наведених обставин перегляд та скасування заочного рішення суду, яке набрало законної сили у встановленому порядку, порушуватиме принцип правової визначеності та суперечитиме ст. 11 ЦПК України з огляду на відсутність обґрунтованих заперечень відповідача проти позову.

Тобто, наявність одночасно двох умов для скасування заочного рішення судом не встановлена.

Виходячи з обставин, викладених вище, недоведеності при подачі заяви про перегляд заочного рішення суду обставин, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд не знаходить підстав для застосування ст.288ЦПК України та 0задоволення заяви відповідача та перегляду заочного рішення суду.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до п.1 ч. 3ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

За таких обставин,заяву відповідача про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Щодо поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, суд вважає за необхідне вказати на наступне:

Відповідно до положень ст.284ЦПК України: заочне рішення може бути переглянуте судом,що його ухвалив,за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач отримала повний текст заочного рішення 07.02.2025. Із заявою про перегляд заочного рішення звернулася 12.02.2025.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4ст.127 ЦПК Українисуд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк,встановлений законом,якщо визнає причини його пропуску поважними,крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Таким чином, відповідачу слід поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, оскільки заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02.12.2024 ОСОБА_1 фактично отримано 07.02.2025.

Відповідно до ч.ч.1, 3, 4ст. 284 ЦПК Українизаочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що відповідач з поважної причини пропустив строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

На підставі викладеного, клопотання відповідача, про поновлення строку подання заяви про перегляд заочного рішення належить задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260,287,288 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Поновити відповідачу строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02.12.2024

Заяву відповідача ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення - залишити заяву без задоволення.

Роз`яснити відповідачу, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала окремому апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош