Справа № 352/636/25
Провадження № 2/352/519/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"24" березня 2025 р. м. Івано-Франківськ

Суддя Тисменицького районного суду Івано-Франківської області Гриньків Д.В., розглянувши матеріали цивільного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

20.03.2025 року позивач звернувся до Тисменицького районного суду Івано-Франківської області з цивільним позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Відповідно до пункту статті 185 ЦПК України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175 і 177 цього Кодексу.

Частиною 4 ст.177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, встановлено, що позивач звернулася до суду з позовними вимогами майнового характеру.

Підпунктом 1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Позивачем при подачі позовної заяви на підтвердження сплати судового збору додано квитанцію на суму 1211,20 грн, виходячи із зазначеної ціни позову, яка визначена позивачем в розмірі 119967,33 грн.

Згідно п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити в тому числі зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

Так, відповідно до ч.1 ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна. Якщо оцінювач не зазначив термін (строк) дії звіту, він встановлюється згідно із законодавством. Нормативно-правовими актами з оцінки майна можуть бути передбачені строки дії звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) від дати оцінки або дати її затвердження (погодження) замовником. Методикою оцінки майна, прийнятої Кабінетом Міністрів України попередньо встановлено, що експертна оцінка нерухомого майна має термін дії 6 місяців з дати оцінки.

В порушення вказаних вимог закону в доданих до позовної заяви матеріалах відсутній документ про оцінку майна на момент звернення до суду, та зазначено ціну позову на підставі висновку про вартість майна, складеного 04.02.2022 року, строк дії якого становить 6 місяців, що в свою чергу унеможливлює визначення ціни позову та розміру судового збору, належного до сплати відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Отже, позивачу при зверненні до суду з майновим позовом для визначення актуальної ціни позову, необхідно надати звіт про оцінку майна станом на дату звернення до суду, та сплатити 1 відсоток ціни позову з врахуванням вже сплаченого судового збору.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху(стаття 185 ЦПК України).

За таких обставин вважаю, що дану позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Надати позивачу строк 10 днів з дня отримання ухвали для виправлення вказаних недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог даної ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя Тисменицького районного суду

Івано-Франківської області Гриньків Д.В.