Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
провадження №2/279/148/25
Справа № 279/6431/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2025 року м.Коростень Житомирської області

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Волкової Н.Я., з секретарем Гонцовською Л.В., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін цивільну справу №279/6431/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому зазначила, що є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування квартири від 03.12.2005 року та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №9356061 від 20.12.2005 року. Відповідач по справі ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_2 . Дана квартира відповідача знаходиться на 4 поверсі п`ятиповерхового будинку. В даній квартирі відповідач сам не проживає, а здає її для тимчасового проживання стороннім громадянам. Так, 21.05.2024 року з вини осіб, які проживають в квартирі АДРЕСА_3 , відбулося затоплення її квартири. Для фіксування факту залиття квартири вона зверталася з заявами до керівника КВЖРЕП №1 для складання відповідних актів. Факт залиття квартири АДРЕСА_4 підтверджується актом про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 27.05.2024 року, затвердженого начальником КВЖРЕП №1. Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 21.05.2024 року, причиною є вихід з ладу гнучкого шлангу до унітазу.

Внаслідок затоплення квартири з вини відповідача, їй було завдано майнової шкоди. Для визначення розміру майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, вона звернулася до сертифікованого оцінювача, яким було проведено роботу з визначення вартості збитків від пошкодження, які заподіяні в житловій квартирі. За результатами проведення роботи з визначення вартості збитків, було надано довідку сертифікованого оцінювача ОСОБА_3 , якою визначено вартість збитку станом на 12.06.2024 року в сумі - 45000 грн. На добровільних засадах відповідач відмовився відшкодувати нанесені матеріальні збитки або провести ремонтні роботи своїми силами та за свій рахунок. Неодноразово намагалися вирішити дане питання мировим шляхом в досудовому порядку, однак відповідач на контакт йти відмовляється, всі його усні звернення до нього були проігноровані. Оскільки відповідач в добровільному порядку завдані залиттям квартири збитки відшкодовувати відмовляється, вимушена звернутися до суду із відповідним позовом. Внаслідок затоплення квартири відповідачем було заподіяно моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, яких вона зазнала у зв`язку із неодноразовим залиттям належної їй квартири, та яка не може бути відшкодована шляхом лише констатації судом факту порушення. Вона перенесла значні фізичні та психічні страждання, було порушено її нормальні життєві зв`язки та ритми, створено незручності в користуванні її приватною власністю протягом тривалого часу. Також разом з нею проживають інші особи, з якими вона була вимушена тимчасово змінювати місце проживання у зв`язку з залиттям квартири, що як наслідок порушило нормальні ритми життя та створило додаткові незручності. Вважає, що сума 10000 гривень в рахунок відшкодування завданої їй моральної шкоди відповідачем відповідає засадам розумності, виваженості та справедливості. Просить стягнути з відповідача на її користь 45000 гривень заподіяної матеріальної шкоди, 10000 гривень моральної шкоди, а також понесені судові витрати.

Справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідач належним чином повідомлений про судовий розгляд справи (копію ухвали про відкриття провадження у справі отримав поштовим відправленням 06.02.2025 року та особисто в приміщенні суду 14.02.2025 року), відзив на позов та інших заяв не подав.

Дослідивши письмові докази по справі, суд дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 є власником квартири АДРЕСА_1 , що стверджується договором дарування квартири, посвідченого 03.12.2005 року приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу Житомирської області Добролежею Л.Г., зареєстрованого в реєстрі за №9251. Згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №9356061 внесенні відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на дану квартиру ОСОБА_1 .

Згідно листа Комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства №1 від 23.09.2024 року №1143, по квартирі АДРЕСА_2 особовий рахунок НОМЕР_1 відкрито на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який в електронній базі КВЖРЕП №1 значиться як власник квартири.

Право власності ОСОБА_2 на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 підтверджується відповіддю на запит суду №1200395 від 17.03.2025 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 27.05.2024 року, складеного комісією КВЖРЕП №1, вказано, що 21.05.2024 року в будинку АДРЕСА_6 трапилось залиття. Причиною залиття зазначено, що в вищерозміщеній квартирі АДРЕСА_3 вийшов з ладу гнучкий шланг до унітазу, що і стало причиною залиття.

Згідно довідки ФОП ОСОБА_5 , вартість пошкоджень майна від попадання вологи в житловій квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 , станом на 12.06.2024 року складає 45000 гривень.

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її заподіяла. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Вказана норма закону регулює загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою, вина.

Згідно п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи шкода, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу у деліктних правовідносинах діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою вина відповідача презюмується, якщо він не доведе відсутності своєї вини.

Статтею 319 ч.4 ЦК України передбачено, що власність зобов`язує.

Пунктом 4 частини 2 статті 20 Закону «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що власник зобов`язаний власним коштом ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини.

Відповідно до ст.151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Положеннями ст.177 ЖК України встановлено, що громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання.

Пошкодження систем, за які відповідають комунальні служби, і які могли стати причиною затоплення квартири позивача, встановлено не було.

За використання сантехнічного або водогінного обладнання чи недбалого відношення до використання такого обладнання, його несвоєчасної заміни чи несанкціонованого ремонту несе відповідальність власник житлового приміщення.

Відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача та розмір збитків, спричинених залиттям квартири, хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

Отже, оскільки відповідач не довів, що затоплення квартири АДРЕСА_1 сталося не з його вини, тому повинен відшкодувати завдану шкоду в розмірі 45000 гривень.

Відповідно до ст.23 ЦК України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно з частинами першою, другою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини особи, яка її завдала, зокрема, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки.

Внаслідок залиття квартири позивач певний час не могла належним чином користуватися житлом та відчувала певний дискомфорт, тому визначаючи розмір моральної шкоди суд враховує характер та обсяг душевних страждань та тривалість цих негативних наслідків, вимушеність змін у життєвих стосунках та необхідність докладати додаткових зусиль для можливості відновлення порушеного права і оцінює заподіяну шкоду в розмірі 5000 гривень, що є достатнім, розумним та справедливим для відшкодування заподіяного виду шкоди.

За таких обставин, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Розподіл судових витрат у справі підлягає вирішенню відповідно до ст.141 ЦПК України.

Керуючись ст.263-268 ЦПК України,ст.22, 23, 386, 1166, 1167 ЦК України,

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 45000 (сорок п`ять тисяч) гривень заподіяної матеріальної шкоди, 5000 (п`ять тисяч) гривень моральної шкоди, 1090 (одну тисячу дев`яносто) гривень 08 копійок понесених судових витрат.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня проголошення (складення) рішення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Сторони:

Позивач: ОСОБА_4 , місце проживання: АДРЕСА_7 , паспорт НОМЕР_2 від 19.03.1999 року, РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_8 , місце проживання: АДРЕСА_9 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Суддя Волкова Н.Я.