Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/5585/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.03.2025 року м. Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Надопта А.А., секретаря судового засідання О.М.Стрижак, за участі представника позивача адвоката Ю.В.Бора та представника відповідача адвоката І.В.Ковача, розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Виноградів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права власності,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Виноградівського районного суду Закарпатської області знаходиться на розгляді дана цивільна справа, по якій позивач просить суд усунути перешкоди у користуванні належної позивачці земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , шляхом знесення (демонтажу) огорожі та відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав.

Ухвалою судді від 19.10.2023р. відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідно до ухвали суду від 10.01.2024р. за клопотанням представника позивача у даній справі було призначено по справі земельнотехнічну експертизу.

Відповідно до ухвали суду від 07.03.2024р. відновлене провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права власності, дата призначення до судового розгляду 25.03.2024 о 08:30 год.

Відповідно до ухвали суду від 28.03.2024р. за клопотанням представника позивача у даній справі було призначено по справі земельнотехнічну експертизу, проведення якої доручено експерту В.Д.Колчар.

Відповідно до ухвали суду від 24.05.2024р. за клопотанням представника позивача у даній справі було залучено для проведення вказаної експертизи в якості спеціаліста і сертифікованого інженера-землевпорядника фізичну особу-підприємця ОСОБА_3 (фактичне місце розташування: АДРЕСА_2 ; Код ЄДРПОУ НОМЕР_1 .

На виконання зазначеного 13.08.2024р. на адресу суду від судового експерта Колчар В.Д. до суду надійшов Висновок експерта судової земельно-технічної експертизи від 05.08.2024 року за №694/05-24, а відтак ухвалою суду від 06.09.2024р. відновлене провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права власності. Зокрема, Висновком судового експерта від 05.08.2024р. №694/05-24 встановлено порушення меж та порядку користування належною позивачу земельною ділянкою зі сторони сусіднього землевласника, шляхом часткового розміщення на земельній ділянці позивача збудованої бетонної огорожі. Фактично судовим експертом заступ бетонної огорожі відповідача на земельну ділянку позивача довжиною 53,5 метри ширина якої становить від 0,06м. до 0,30 м. (у різних місцях).

З огляду на результати Висновку експерта судової земельно-технічної експертизи від 05.08.2024р. позивачка своєю заявою до суду від 02.10.2024р. змінила предмет позову, а відтак просила суд (з метою деталізації заявлених позовних вимог), при цьому підстави позову не змінюються, а відтак відповідно до вимог ч.З ст.49 ЦПК України змінила предмет позову та виклала позовні вимоги у наступній редакції: Зобов`язати відповідача ОСОБА_2 усунути перешкоди позивачу ОСОБА_1 у користуванні належною на праві приватної власності земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :04:001:0007 та звільнити частину вказаної земельної ділянки площею 14,77 метрів квадратних, яка зазначена у висновку судової земельно-технічної експертизи від 05.08.2024р. №694/05-24 шляхом знесення (демонтажу) облаштованої між дворогосподарствами АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 огорожі, в тому числі бетонного фундаменту, та відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, а саме - ліквідації наслідків будівництва огорожі.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача просив суд справу призначити до судового засідання, оскільки суд виконав всі передбачені ст.197 ЦПК України вимоги; представник відповідача просить суд призначити по справі повторну судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Закарпатському відділенню Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (88000, Закарпатська область, м.Ужгород, вул.Юрія Гойди,8/307, ), а відтак підготовче судове засідання просив відкласти, а відтак взявши до уваги подані сторонами клопотання суд приходить до наступного.

У ході підготовчого провадження та під час проведення підготовчого засідання у даній справі проведено підготовчі дії, передбачені ч.2 ст.197 ЦПК України. При цьому, підстав для залишення заяви без розгляду, закриття провадження у справі чи ухвалення рішення у підготовчому засіданні не встановлено.

Згідно п.15 ч 2 ст.197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Завдання підготовчого провадження виконані (відзив на позов не наданий, витребуванні необхідні докази, вирішені інші клопотання представників), а відтак суд вважає, що наявні підстави для призначення справи до судового розгляду по суті в порядку загального провадження.

Щодо поданого представником відповідача клопотання про призначення по справі повторної судової земельно-технічної експертизи, суд зазначає наступне.

Так, представник відповідача просить суд призначити по справі повторну судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Закарпатському відділенню Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (88000, Закарпатська область, м.Ужгород, вул.Юрія Гойди,8/307, ), на вирішення якої поставити питання:

-Чи має місце порушення порядку користування належною ОСОБА_1 земельною ділянкою за кадастровим номером :04:001:0007, яка знаходиться по АДРЕСА_1 зі сторони сусіднього землевласника ОСОБА_2 , яка є власником земельної ділянки за кадастровим номером :04:001:0028, за адресоюпо АДРЕСА_3 , а саме: чи має місце порушення меж або накладення земельної ділянки, яка перебуває у власності ОСОБА_2 на земельну ділянку, яка перебуває у власності ОСОБА_1 , якщо так, то в якій конфігурації, промірах та площі земельної ділянки?

-Якщо таке порушення або накладення має місце, то чи знаходиться на частині належної на праві власності ОСОБА_1 земельної ділянки за кадастровим номером :04:001:0007, яка знаходиться по АДРЕСА_1 , що перебуває у фактичному користуванні сусіднього землевласника ОСОБА_2 , яка є власником земельної ділянки за кадастровим номером :04:001:0028, за адресою по АДРЕСА_3 , огорожа (бетонний фундамент та шлакоблоки)?

-Якщо так, то в яких параметрах (суцільна лінія або її частина, довжина такої лінії, розташування відносно спільної межі) знаходиться на частині належної на праві власності ОСОБА_1 земельної ділянки за кадастровим номером :04:001:0007, яка знаходиться по АДРЕСА_1 , що перебуває у фактичному користуванні сусіднього ОСОБА_4 , яка є власником земельної ділянки за кадастровим номером :04:001:0028, за адресою по АДРЕСА_3 , огорожа (бетонний фундамент та шлакоблоки)? Чи відповідає фактичне землекористування ОСОБА_2 земельною ділянкою розташованою за адресою АДРЕСА_3 правовстановлювальним документам, технічній документації із землеустрою по встановленню (відновленню) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та нормативно-правовим актам?

Проведення експертизи доручити Закарпатському відділенню Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (88000, Закарпатська область, м.Ужгород, вул.Юрія Гойди,8/307, ).

Зазначене клопотання мотивоване тим, що 08.08.2023 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкоди у користуванні належною земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_4 :04:001:0007 Берегівський район, кадастровий номер :04:001:0007 шляхом знесення (демонтажу) облаштованої між дворогосподарствами N? НОМЕР_2 та N? АДРЕСА_1 огорожі, в тому числі бетонного фундаменту, та відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, а саме - ліквідації наслідків будівництва огорожі. Заявлені позовні вимоги позивач обґрунтовує: фактом спорудження огорожі на території дворогосподарства позивача, в результаті чого відповідачем здійснено самовільне захоплення частини належної останньому на праві приватної власності земельної ділянки площею 0,0012 га (12 м2) конфігурацією у формі полоси шириною від 0,2 до 0,35 м.; позивачем утруднено доступ до будинку позивача оскільки зведена огорожа знаходиться на відстані до 0,3 метра відносно бокової стіни житлового будинку ОСОБА_1 , що є порушенням пункту 3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», затверджених наказом Державного комітету України у справах містобудування та архітектури від 17.04.1992 року N?44.

Ухвалою суду від 10.01.2024р. у даній справі призначено по справі земельнотехнічну експертизу на вирішення якої поставлено питання:

-Чи має місце порушення порядку користування належною ОСОБА_1 земельною ділянкою за кадастровим номером :04:001:0007, яка знаходиться по АДРЕСА_1 зі сторони сусіднього землевласника ОСОБА_2 , яка є власником земельної ділянки за кадастровим номером :04:001:0028, за адресою по АДРЕСА_3 , а саме: чи має місце порушення меж або накладення земельної ділянки, яка перебуває у власності ОСОБА_2 на земельну ділянку, яка перебуває у власності ОСОБА_1 , якщо так, то в якій конфігурації, промірах та площі земельної ділянки?

-Якщо таке порушення або накладення має місце, то чи знаходиться на частині належної на праві власності ОСОБА_1 земельної ділянки за кадастровим номером :04:001:0007, яка знаходиться по АДРЕСА_1 , що перебуває у фактичному користуванні сусіднього землевласника ОСОБА_2 , яка є власником земельної ділянки за кадастровим номером :04:001:0028, за адресою по АДРЕСА_3 , огорожа (бетонний фундамент та шлакоблоки)?

-Якщо так, то в яких параметрах (суцільна лінія або її частина, довжина такої лінії, розташування відносно спільної межі) знаходиться на частині належної на праві власності ОСОБА_1 земельної ділянки за кадастровим номером :04:001:0007, яка знаходиться по АДРЕСА_1 , що перебуває у фактичному користуванні сусіднього землевласника ОСОБА_2 , яка є власником земельної ділянки за кадастровим номером :04:001:0028, за адресою по АДРЕСА_3 , огорожа (бетонний фундамент та шлакоблоки)?

Висновком судового експерта від 05.08.2024р. №694/05-24 встановлено порушення меж та порядку користування належною позивачу земельною ділянкою зі сторони сусіднього землевласника, шляхом часткового розміщення на земельній ділянці позивача збудованої бетонної огорожі. Фактично судовим експертом заступ бетонної огорожі відповідача на земельну ділянку позивача довжиною 53,5 метри ширина якої становить від 0,06м. до 0,30 м. (у різних місцях).

Відповідних висновків експерт дійшов за наслідком дослідження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність позивача та техічної документації із землеустрою по встановленню(відновленню) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) відповідача.

Координати поворотних точок позивача в проекті землеустрою здійсненні в державній системі координат 1963 року (а.с.35 пояснювальна записка проекту землеустрою).

Натомість топографо-геодизичні вишукування ділянки відповідача здійснювались з горизонтальним зніманням, що виконане в масштабі 1:1000 і відповідає вимогам «Інструкції з топографічного знімання у масштабах 1:500-1:5000" від. 1999 р., "Умовним знакам для топографічних планів масштабів 1:500 - 1:5000" від. 2001 р. та "Керівним технічним матеріалам з інвентаризації земель населених пунктів" розроблених ГУГКК при КМ України.

Умовна система координат 1963 року була розроблена ще відповідно до постанови ЦК КПРС та Ради Міністрів СРСР від 14 лютого 1963 року № 208-76 і відмінена постановою ЦК КПРС і Ради Міністрів СРСР від 25 березня 1987 року № 373-85. Але згодом, з огляду на великі обсяги накопичених геопросторових даних і картографічних матеріалів (включаючи результати виконання землевпорядних робіт часів СРСР), термін її використання був продовжений до того часу, поки всі дані не будуть переведені у діючу державну систему координат. Умовна система координат СК-63 ґрунтується на триградусних зонах Гаусса-Крюгера, є відкритою системою і відповідно до діючих нормативно-технічних документів була рекомендована як основна для кадастрових знімань. Практичне застосування СК-63 ускладнюється проблемою розташування великих об`єктів картографування у кількох зонах, а також "таємністю" параметрів переходу ("ключів") від державної системи координат СК-42 до СК-63 при відкритості безпосередньо координат у СК-63. Це була спеціально спотворена система координат, яка базувалася на проекції ГауссаКрюгера і системі координат 1942 року. За математичною сутністю це та ж проекція Гаусса-Крюгера, тільки розграфка номенклатури базових карт масштабу 1:100 000 побудована поіншому. Проекція топографічних карт масштабу 1:10 000 у СК-63 використовує 3- градусні зони замість стандартних 6-градусних у СК-42. Прив`язуються топографічні карти СК-63 до стандартної системи СК-42, виходячи з того, що обидві системи ґрунтуються на проекції Гаусса-Крюгера, а відтак, визначення меж земельної ділянки позивача відбувалося в системі координат аналогічній системі координат 1942р., а отже відповідні обставини є важливими та судовим експертом не були належним чином оцінені.

Відтак слід відмітити, що документи подані позивачем та додатки до висновку судового експерта містять невирішені розбіжності. Зокрема згідно кадастрового плану на а.с. 10 розмір накладання становить 0,0012 га в той самий час, як розмір накладання по додатку №3,5 до висновку експерта (що виконаний на основі збірного кадастрового плану) розмір накладання становить 0,00147 га, а отже, відповідні неточності підлягають усуненню, шляхом призначення додаткової експертизи.

Представник відповідача вважає, що в даному випадку, при проведенні експертизи не проводилось дослідження документів, матеріалів, які в свою чергу стали підставою внесення відомостей про земельні ділянки до Державного земельного кадастру, зокрема матеріали топографогеодезичних робіт виконаних у 2014 при формуванні земельної ділянки, а відтак просить суд його клопотання задоволити.

Представник позивача, заперечуючи проти задоволення заявленого клопотання, зазначає, що 27.02.2025р. представником відповідача до суду подано клопотання про призначення експертизи, а саме: повторної та додаткової судових земельно-технічних експертиз, на вирішення яких відповідач пропонує поставити три питання, які є повністю тотожними (ідентичними) тим питанням, які були ініційовані позивачем та знайшли своє відображення в ухвалі Виноградівського районного суду від 25.03.2024р. у даній справі №299/5585/23. При цьому підставою призначення повторної експертизи вказується, що наявний висновок судового експерта базується на дослідженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність позивача ОСОБА_1 , який у свою чергу було сформовано з використанням державної системи координат 1963р. Саме землевпорядна документація позивача розроблена відповідно до вимог згаданого нормативного акту, вказівка на що міститься в пояснювальній записці проекту землеустрою ОСОБА_1 (наявний в матеріалах справи). Крім того, відповідач хибно оцінює власне процес проведення судової експертизи у справі, оскільки вказує, що висновок експерта базується виключно на дослідженні документації із землеустрою. Звертаю увагу суду, що ухвалою Виноградівського районного суду від 24.05.2024 року у даній справі №299/5585/23 за клопотанням судового експерта Колчар В.Д. до проведення експертизи було залучено сертифікованого-інженера землевпорядника. Таким чином, судова експертиза у справі була забезпечена фаховим супроводом, проведенням поточних обмірів та досліджень. Необхідність проведення додаткової експертизи відповідач намагається обумовити потребою дослідження документів, матеріалів, які стали підставою внесення відомостей про земельні ділянки до Державного земельного кадастру, зокрема матеріалів топографо-геодезичних робіт, виконаних у 2014 році при формуванні земельної ділянки. Відзначаю, що з такої позиції не є зрозумілим та логічно прийнятним предмет порушеного питання: йде мова про одну чи дві (обидві) земельні ділянки? якщо про одну, то котру саме?

Щодо експертної установи, якій відповідач пропонує доручити проведення експертиз, - первісно сам позивач порушував питання проведення судової земельно-технічної експертизи Закарпатському відділенню Львівського НДІСЕ Міністерства юстиції. Однак вказана установа не могла навіть орієнтовно визначити часові рамки проведення необхідної експертизи та була обмежена у можливості проведення такої через відсутність фахівців необхідного профілю. Саме тому позивачем ОСОБА_1 було ініційовано зміну експертної установи, а відповідне клопотання було задоволено судом.

Вивчивши клопотання про призначення повторної судової земельно-технічної експертизи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Положеннями ст.189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Основними завданнями земельно-технічної експертизи є задоволення потреб власника або землекористувача земельної ділянки в ефективному її використанні; умовою встановлення сервітуту є неможливість задовольнити такі потреби в інший спосіб, а сервітут, який встановлюється, є найменш обтяжливим для власника земельної ділянки. (відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» (№5 від 07.02.2014 р.).

Згідно ч.1 ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини не можливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань.

Повторна експертиза, відповідно до ч.1 ст.113 ЦПК України призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Встановлено, що провадженні Виноградівського районного суду Закарпатської області вже тривалий час знаходиться на розгляді дана цивільна справа, по якій позивач, змінивши предмет позову, просить суд зобов`язати відповідача ОСОБА_2 усунути перешкоди позивачу ОСОБА_1 у користуванні належною на праві приватної власності земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :04:001:0007 та звільнити частину вказаної земельної ділянки площею 14,77 метрів квадратних, яка зазначена у висновку судової земельно-технічної експертизи від 05.08.2024р. №694/05-24 шляхом знесення (демонтажу) облаштованої між дворогосподарствами АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 огорожі, в тому числі бетонного фундаменту, та відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, а саме - ліквідації наслідків будівництва огорожі.

В даній справі 27.02.2025р. представником відповідача до суду подано клопотання про призначення повторної та додаткової судових земельно-технічних експертиз, на вирішення яких відповідач пропонує поставити три питання, які є повністю тотожними (ідентичними) тим питанням, які були ініційовані позивачем та знайшли своє відображення в ухвалі Виноградівського районного суду від 25.03.2024р. у даній справі №299/5585/23.

Так, ухвалою суду від 10.01.2024р. у даній справі вже було призначено судову земельнотехнічну експертизу.

Висновком судового експерта від 05.08.2024р. №694/05-24 за наслідком дослідження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність позивача та техічної документації із землеустрою по встановленню (відновленню) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) відповідача встановлено порушення меж та порядку користування належною позивачу земельною ділянкою зі сторони сусіднього землевласника, шляхом часткового розміщення на земельній ділянці позивача збудованої бетонної огорожі. Фактично судовим експертом заступ бетонної огорожі відповідача на земельну ділянку позивача довжиною 53,5 метри ширина якої становить від 0,06м. до 0,30 м. (у різних місцях).

При цьому як підставу призначення повторної експертизи зазначається те, що наявний висновок судового експерта базується на дослідженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність позивача ОСОБА_1 , який у свою чергу було сформовано з використанням державної системи координат 1963р., хоча сам же відповідач вказує на відповідність таких технічних складових нормативним вимогам.

Окрім того відповідач, обґрунтовуючи свої вимоги щодо призначення повторної експертизи вказує, що висновок експерта базується виключно на дослідженні документації із землеустрою, однак слід зазначити, що ухвалою Виноградівського районного суду від 24.05.2024 року у даній справі №299/5585/23 за клопотанням судового експерта Колчар В.Д. до проведення експертизи було залучено сертифікованого-інженера землевпорядника, а відтак, судова експертиза у справі була забезпечена фаховим супроводом, проведенням поточних обмірів та досліджень.

Необхідність проведення додаткової експертизи відповідач намагається обумовити потребою дослідження документів, матеріалів, які стали підставою внесення відомостей про земельні ділянки до Державного земельного кадастру, зокрема матеріалів топографо-геодезичних робіт, виконаних у 2014 році при формуванні земельної ділянки.

Між тим, відповідно ст.14 Закону України «Про судову експертизу» експерту забороняється самостійне збирання матеріалів, що підлягають дослідженню, а також самостійний вибір вихідних даних для проведення судової експертизи.

У той же час відповідач до поданого клопотання не додає жодних документованих матеріалів, які б потребували додаткового дослідження або не були враховані експертом первісно.

Щодо експертної установи, якій відповідач пропонує доручити проведення експертиз, - первісно сам позивач порушував питання проведення судової земельно-технічної експертизи Закарпатському відділенню Львівського НДІСЕ Міністерства юстиції. Однак вказана установа не могла навіть орієнтовно визначити часові рамки проведення необхідної експертизи та була обмежена у можливості проведення такої через відсутність фахівців необхідного профілю, саме тому позивачем ОСОБА_1 було ініційовано зміну експертної установи, а відповідне клопотання було задоволено судом.

Отже, суд зазначає, що статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачено, що судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

При цьому судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до частини першої ст.113 ЦПК України якщо висновок експерта є неповним або неясним, суд може призначити додаткову експертизу, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Згідно з пунктом 1.2.13 «Інструкції про призначення та проведення судових екстаз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» 08.10.1998 № 53/5, з подальшими змінами та доповненнями, експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Додатковою, зокрема, є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Суд наголошує, що системний аналіз наведених норм свідчить про те, що у справі може бути призначена додаткова експертиза у випадку, якщо висновок експерта є неповним або неясним. Таким чином, додаткова експертиза призначається судом після розгляду ним висновку первинної експертизи, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо.

Висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об`єкти або не надано вичерпних відповідей на всі постановлені перед експертом питання. Також ВС підкреслив, що висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або носить неповний, неконкретний характер.

Водночас в ухвалі про призначення додаткової експертизи необхідно чітко зазначити, які саме висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Така судова експертиза може призначатись як з ініціативи суду, так і за клопотанням учасників судового процесу, а її проведення може бути доручено тому ж або іншому експерту.

Між тим, при дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Відповідно до положень ст.110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.

Згідно Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5 у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 року №1950/5, додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

Як роз`яснено у п.п. 10-11 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові. У випадках, коли виникає необхідність провести дослідження нових об`єктів або щодо інших обставин справи, суд призначає нову експертизу, яка не є додатковою.

Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Таким чином, згідно аналізу наведених норм, додаткова судова експертиза призначається у випадку неповноти або неясності висновку експерта, а повторна - лише у разі обґрунтованих сумнівів у правильності висновку експерта та порушень у її проведенні.

Згідно роз`яснень п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» при перевірці й оцінці експертного висновку суд повинен з`ясувати: чи було додержано вимоги законодавства при призначенні та проведенні експертизи; чи не було обставин, які виключали участь експерта у справі; компетентність експерта і чи не вийшов він за межі своїх повноважень; достатність поданих експертові об`єктів дослідження; повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи.

В ухвалах суду про призначення експертизи від 10.01, 28.03, 24.05.2024р. експерт був повідомлений про відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на експерта обов`язків у відповідності до ст.ст.384,385 КК України, про що також вказано у висновку експерта.

Судом встановлено про те, що жодних даних, які б свідчили про необґрунтованість вищевказаного Висновку судового експерта від 05.08.2024р. №694/05-24, на які посилається представник відповідача, або таких, які б викликали сумніви в їх правильності, матеріали справи не містять.

Висновки проведеної експертизи є достатньо обґрунтованими, логічними та об`єктивними, надані в межах компетенції експертів, істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи не встановлено, а тому не має підстав для повторної судової почеркознавчої експертизи.

Таким чином твердження представника відповідача про те, що в нього є сумніви щодо висновку експерта від 05.08.2024р. №694/05-24 є голослівними, не підтверджені належними та допустимими доказами.

Вказаним експертним висновком надано відповіді на всі поставлені перед експертом питання, відповіді чіткі та однозначні, висновок відповідає вимогам належності, достовірності та допустимості.

Суд відзначая, що якщо необхідно здійснити дослідження нових об`єктів з інших обставин справи, призначається нова, а не повторна експертиза.

Між тим, з клопотання представника відповідача про призначення повторної експертизи від 27.02.2025р. не вбачається перелічених вище підстав, необхідних для проведення додаткової експертизи, а тому суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про призначення додаткової експертизи.

Суд наголошує, що системний аналіз наведених норм свідчить про те, що у справі може бути призначена додаткова експертиза у випадку, якщо висновок експерта є неповним або неясним. Таким чином, додаткова експертиза призначається судом лише після розгляду ним висновку первинної експертизи, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо, що може бути реалізовано лише в судовому засіданні, а не під час підготовчого судового засідання, а відтак законних підстав для задоволення клопотання представника відповідача про проведення додаткової експертизи суд не вбачає.

Окрім того, всі питання, які ставить представник відповідача у своєму клопотанні, тобто, необхідність усунення на його погляд неповноти або неясності висновку, можливо і необхідно здійснити в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта, а відтак, у ході підготовчого провадження та під час проведення підготовчого засідання у даній справі проведено всі підготовчі дії, передбачені ч.2 ст.197 ЦПК України, при цьому, підстав для залишення заяви без розгляду, закриття провадження у справі чи ухвалення рішення у підготовчому засіданні не встановлено.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Завдання підготовчого провадження виконані, а відтак суд вважає, що наявні підстави для призначення справи до судового розгляду по суті в порядку загального провадження.

В силу вимог ЦПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призведе до невиправданої тяганини та порушення прав і законних інтересів учасників цивільного провадження.

Виходячи з наведеного та керуючись ст.ст.103,104,107,109,197,200,252,253,260,261,353,354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представник відповідача про призначення повторної судової земельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права власності відмовити.

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права власності.

Справу призначити до судового розгляду по суті. Дата призначення до судового розгляду 24.04.2025р. о 14:30 годині.

В судове засідання викликати сторони по справі та їх представників.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Головуючий А. А. Надопта