Справа № 358/109/25 Провадження № 2/358/334/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2025 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лебединець Г.С.

за участю секретаря Ведмеденко І.В.

розглянув у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Чайка Ольга Вікторівна, до Медвинської сільської ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом, в якому просить визначити додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_2 , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 . При цьому, позивачка зазначає, що вона 19.07.2022 разом із дитиною виїхала за кордон до Республіки Польща у зв`язку з початком повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України, що підтверджується копією паспорта громадянина України для виїзду за кордон номер паспорта НОМЕР_1 виданий органом 8032. Після смерті батька не поверталася до України, через відключення державних реєстрів та проблем з транспортом, з об`єктивних причин були обмежені її права на реалізацію права на звернення з заявою про прийняття спадщини. Однак, після звернення нею у січні 2025 року до нотаріуса про видачу свідоцтва про прийняття спадщини, їй було відмовлено, як такій що не прийняла спадщину після ОСОБА_2 . З цих підстав просить позов задовольнити.

В судове засіданні представник позивача не з`явився не з`явилася, проте надіслала заява про слухання справи у її відсутніть, позов підтримує та просить його задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява представника відповідача про слухання справи у його відсутність, проти задоволення позову не заперечує.

Згідно з частиною 3 статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

З урахуванням зазначеного положення ЦПК України та клопотання учасників справи суд вирішив за можливе розглянути справу за їх відсутності.

Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 3 ст.200, ч. 4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову на підготовчому судовому засіданні.

Дослідив матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 05.10.2022 Таращанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с.12).

Позивачка ОСОБА_1 у відповідності до ч. 2 ст. 1223, ст. 1261 ЦК України являється спадкоємцем за законом першої черги після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження позивачки, копією свідоцтва про смерть спадкодавця (а.с. 11,12).

Постановою приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Овраменко Л.В. від 18.01.2025 позивачці ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , як такій що не прийняла спадщину після померлого на протязі шести місяців з часу відкриття спадщини (а.с. 13).

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за № 80007963 від 07.02.2025 та листа приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Овраменко Л.В. № 39/01-16 від 07.02.2025 встановлено, що спадкова справа щодо майна померлого ОСОБА_2 не заводилась, що свідчить про відсутність інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 (а.с. 34, 35).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду України, викладеними у п.24 Постанови Про судову практику у справах про спадкування від 30.05.2008 р. особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип "пропорційності" тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності", як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Суд приймає до уваги наявність поважної причини щодо пропущення спадкоємцем ОСОБА_1 строку прийняття спадщини за обставин вказаних нею, а саме що вона з початком повномасштабного вторгнення РФ на територію України перебувала за межами України та не мала змоги у шестимісячний строк після відкриття спадщини подати заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись 12, 13, 76, 78, 81, 89, 141, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 280-282, 353, 355, 356 ЦПК України, ст. ст. 1220 - 1223, 1261, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року" Про практику у справах про спадкування", суд

ВИРІШИВ:

Позов - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_2 , який помер - ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий: суддя Г. С. Лебединець