Справа №504/487/20
Провадження №2/504/888/25
Комінтернівський районний суд Одеської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.03.2025с-ще Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:

Головуючого судді - Барвенка В.К.,

секретаря Ориник М.В., -

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду № 5, позовну заяву адвоката Савицької Оксани Миколаївни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , (правонаступником якого є ОСОБА_3 ) про відшкодування матеріальних збитків, моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Заявниця звернулась до суду із позовом до відповідача, яким просить суд стягнути з відповідача матеріальні збитки у сумі 131 513,35 грн., а також моральну шкоду у сумі 140000,00 грн., судові витрати.

Позов обгрунтовано тим, що 28.12.2019 року у належній позивачці квартирі сталося залиття, а саме, протікання води з верхнього поверху по всі площі квартири. Пошкоджено оздоблення стелі, підлоги та стін. Місцями вийшла з ладу електропроводка. Частково постраждали меблі.

Відповідно до акту залиття, який складений ОСББ «Калина-07», причиною залиття є незадовільне технічне обслуговування та механічне втручання до системи водопостачання, що є власністю мешканців квартири АДРЕСА_1 , зірвано різьбове з`єднання трійника , що поділяє подачу води на змішувач та водонагрівач. Причиною протікання та накопичення води на підлозі стала неналежна експлуатація, несвоєчасне усунення пошкоджень та недотримання Правил користування приміщеннями житлових будинків власником квартири АДРЕСА_1 .

10.01.2020 року у належній позивачці квартирі сталося залиття, а саме, протікання води з верхнього поверху по всі площі квартири. Пошкоджено оздоблення стелі в ванній кімнаті. Місцями вийшла з ладу електропроводка. Частково постраждали меблі.

Відповідно до акту залиття, який складений ОСББ «Калина-07», причиною залиття є механічне втручання до системи водопостачання, що є власністю мешканців квартири АДРЕСА_1 , намагання зливання води з водонагрівача в обхід системи, шляхом демонтажу його запірних кранів. Причиною протікання та накопичення води на підлозі і залиття квартири 52 стало недотримання Правил користування приміщеннями житлових будинків власником квартири АДРЕСА_1 .

Позивачем укладено з ТОВ «СК «Витатех» договір № 2020/6 від 31.01.2020 року на ремонт приміщень квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до п.2.1 Договору вартість робіт і матеріалів становить 131 513,35 грн.

Представник відповідача заперечувала, вважала, що надані позивачем акти залиття квартири не відповідають вимогам закону, крім того не доведено розмір збитків.

Вислухавши в судовому засіданні сторони, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази на предмет їх належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову виходячи з наступного:

Позивачу на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого виконавчим комітетом Красносільської сільської ради Комінтернівського району Одеської області від 20.03.2006 року належить на праві власності квартира АДРЕСА_2 , яка розташована на третьому поверсі будинку.

Власником квартири АДРЕСА_3 в цьому самому будинку є ОСОБА_2 , що доведено змістом інформаційної довідки 198965351 від 04.02.2020 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 на території Канади ОСОБА_2 помер

Правонаступником (спадкоємцем) ОСОБА_2 є ОСОБА_3 , що повністю доведено матеріалами справи, в тому числі витягом з реєстру спадкових справ.

28.12.2019 року у належній позивачці квартирі сталося залиття, а саме, протікання води з верхнього поверху по всі площі квартири. Пошкоджено оздоблення стелі, підлоги та стін. Місцями вийшла з ладу електропроводка. Частково постраждали меблі.

Відповідно до акту залиття, який складений ОСББ «Калина-07», причиною залиття є незадовільне технічне обслуговування та механічне втручання до системи водопостачання, що є власністю мешканців квартири АДРЕСА_1 , зірвано різьбове з`єднання трійника , що поділяє подачу води на змішувач та водонагрівач. Причиною протікання та накопичення води на підлозі стала неналежна експлуатація, несвоєчасне усунення пошкоджень та недотримання Правил користування приміщеннями житлових будинків власником квартири АДРЕСА_1 .

10.01.2020 року у належній позивачці квартирі сталося залиття, а саме, протікання води з верхнього поверху по всі площі квартири. Пошкоджено оздоблення стелі в ванній кімнаті. Місцями вийшла з ладу електропроводка. Частково постраждали меблі.

Відповідно до акту залиття, який складений ОСББ «Калина-07», причиною залиття є механічне втручання до системи водопостачання, що є власністю мешканців квартири АДРЕСА_1 , намагання зливання води з водонагрівача в обхід системи, шляхом демонтажу його запірних кранів. Причиною протікання та накопичення води на підлозі і залиття квартири 52 стало недотримання Правил користування приміщеннями житлових будинків власником квартири АДРЕСА_1 .

Позивачем укладено з ТОВ «СК «Витатех» договір № 2020/6 від 31.01.2020 року на ремонт приміщень квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до п.2.1 Договору вартість робіт і матеріалів становить 131 513,35 грн.

За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.

У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду.

При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

Факт залиття квартири, власником якої є позивач, з вини відповідача підтверджується двома актами залиття від 28.12.2019 року та від 10.01.2020 року, затвердженого комісією ОСББ «Калина-07».

Зазначені акти суд вважає належними і допустимими доказами.

Посилання відповідача, що надані позивачем акти не відповідають Додатку 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, а тому є недопустимими доказами, суд не приймає до уваги, оскільки наявність шкоди та причинний зв`язок позивач може доводити будь-якими засобами доказування.

Зазначені Правила не передбачають можливість встановлення вказаних обставин виключно актом, складеним за формою Додатку 4, а в пункті 2.3.6. Правил передбачено лише можливість складення такого акту у разі залиття, аварії квартир.

Письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи.

Вину у завданні шкоди позивачу відповідачем не спростовано.

Не спростовано відповідачем і докази розміру шкоди.

Суд вважає належним доказом розміру завданої шкоди договір № 2020/6 від 31.01.2020 року на ремонт приміщень квартири АДРЕСА_2 , зокрема п.2.1 Договору вартість робіт і матеріалів становить 131 513,35 грн.

Питання експертизи відповідач перед судом не порушував.

Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.

Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує.

Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків.

Таким чином, встановивши, що позивач довела розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, суд дійшов до висновку, що завдана позивачу шкода підлягає відшкодуванню відповідачем.

Відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляв та не надав інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

За правилами передбаченими ст. ст. 16, 23 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї, у зв`язку із знищенням чи пошкодженням майна, приниженні честі, гідності та ділової репутації.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Обгрунтовуючи розмір моральної шкоди позивач вказує, що залиття належної їй квартири сталося двічі, у короткий проміжок часу, в період святкових днів, що потягло до істотного ускладнення святкування Нового року, позивачка була вимушена займатись усуненням наслідків залиття квартири, а не відвідувати родичів, близьких та друзів. Вона зазнала істотної психологічної травми, істотних душевних страждань та переживань.

Разом із тим, суд все ж таки вважає, що розмір моральної шкоди у сумі 140000 грн. істотно завищений.

Суд вважає, що справедливою сатисфакцією моральної шкоди отриманою позивачкою, буде сума 15000 грн.

В решті вимог слід відмовити.

Позивачем відповідно до квитанції № ПН 2181 від 19.02.2020 року сплачено судовий збір в сумі 3417,20 грн.

Судовий збір розподіляється пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Загальна сума майнових вимог позову становила 271513,35 грн.

Судовий збір з цієї суми має вираховуватись відповідно до правила підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (вимоги майнового характеру), тобто, в даному випадку 1% від ціни позову, але не менше ніж 0,4 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, судовий збір становить 2715,13 грн.

Позивач оплатив надлишкову суму судового збору 3417,20-2715,13 грн.=702,07 грн.

Сума судового збору в розмірі 702,07 грн. підлягає поверненню з Державного бюджету на користь позивача.

Сума позовних вимог, які задоволені судом становить 53,96 % від заявленої первинної суми позову.

Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору 1465,08 грн. (53,96% від суми 2715,13 грн.)

Решта судового збору відноситься на рахунок позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.13, 16, 22, 23, 319,1166 ЦК України, пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572, ст. ст. 141, 258, 259, 263-265, 273, 315, 352, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов адвоката Савицької Оксани Миколаївни в інтересах ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІПН НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 на відшкодування матеріальних збитків пов`язаних із залиттям квартири суму 131513,35 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІПН НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди 15000 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІПН НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 на відшкодування витрат зі сплати судового збору 1465,08 грн.

Повернути з Державного бюджету на користь ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 судовий збір в сумі 702,07 грн.

Решту судового збору (пропорційно незадоволеним позовним вимогам) віднести на рахунок ОСОБА_1 .

В задоволенні решти позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо справу розглянуто за заявою осіб, визначених частиною другою статті 4 цього Кодексу, рішення суду, що набрало законної сили, є обов`язковим для особи, в інтересах якої було розпочато справу.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя В. К. Барвенко