УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.

за участю секретаря судового засідання Воловіченко Л. В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні питання щодо прийняття зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів до спільного розгляду із позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

18 листопада 2024 року ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва за вказаною справою відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.

12 березня 2025 року до канцелярії суду подано зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів до спільного розгляду з цим позовом.

Сторони в судове засідання не викликались, оскільки чинним цивільним процесуальним законодавством не передбачено обов`язкової участі сторін при розгляді питання про прийняття зустрічного позову.

Вивчивши матеріали цивільної справи та матеріали зустрічного позову, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини першої-другої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Таким чином, Цивільний процесуальний кодекс України наділяє позивача і відповідача рівними можливостями по захисту своїх прав протягом всього періоду розгляду справи. Зустрічний позов виступає як один із таких способів захисту відповідача проти позову.

Зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог виключає задоволення вимог позивача.

Зустрічний позов може бути пред`явлений лише до первісного позивача (або одного з співпозивачів).

Правова природа зустрічного позову в тому, що він робить неможливим розгляд первісного позову без зустрічного, оскільки направлений на зарахування вимог або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю чи частково задоволення первісного позову, або коли виникають з одних правовідносин.

Умовами пред`явлення зустрічного позову є: а) взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, яка виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин; б) доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень, зокрема, якщо вимоги за позовами можуть зараховуватися, за вимогами, які мають грошову оцінку; якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем за первісним позовом пред`явлено вимогу про розірвання шлюбу. Водночас, задоволення такої вимоги не виключає задоволення вимоги відповідача про стягнення аліментів. Крім того, позовні вимоги за зустрічним позовом та за первісним позовом мають відмінний предмет доказування та виникають із різних матеріально-правових підстав, тож заявлена відповідачем вимога до позивача у справі не має характеру зустрічної.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що вирішення питання про прийняття до провадження зустрічного позову є правом суду, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття зустрічного позову та його об`єднання в одне провадження з первісним позовом, що не позбавляє відповідача права звернутись до суду з окремим позовом в загальному порядку.

З огляду на викладене та керуючись статтями 193, 194, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернути відповідачу.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна