КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи 753/1301/24 Апеляційне провадження № 2-ві/824/27/2025Головуючий у суді першої інстанції - Каліушко Ф.А. Доповідач у суді апеляційної інстанції - Оніщук М.І.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2025 року суддя Київського апеляційного суду М.І.Оніщук, розглянувши заяву ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 про відвід судді Мостовій Галині Іванівні,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває апеляційна скарга ОСОБА_3 , подана від його імені та в його інтересах адвокатом Четвертаком Костянтином Сергійовичем на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 30 травня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про захист гідності, честі та ділової репутації, спростування недостовірної інформації.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.07.2024 для розгляду зазначеної апеляційної скарги призначено колегію суддів: Мостова Г.І. - суддя-доповідач, Лапчевська О.Ф., Березовенко Р.В.

24.03.2025 ОСОБА_1, яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 подала до Київського апеляційного суду заяву про відвід судді-доповідача Мостової Г.І.

В обґрунтування поданої заяви про відвід посилалася на те, що апеляційне провадження було відкрито через 45 днів після визначення складу суду, що вказує на порушення строків, передбачених ч. 2 ст. 359 ЦПК України. Отже, підготовчі дії у даній справі були вчинені суддею-доповідачем Мостовою Г.І. із суттєвим порушенням строків, встановлених ст. 359 УПК України.

Зазначає, що позивач та його представник, незважаючи на неодноразові звернення, отримали копію апеляційної скарги відповідача вже після закінчення строку на подання відзиву, встановленого ухвалою Київського апеляційного суду від 09.09.2024 про відкриття апеляційного провадження, що на переконання заявника, є порушенням ст. 361 ЦПК України та свідомим створенням для сторони позивача умов неможливості вчасної подачі своєї процесуальної позиції.

Вказує, що такі дії судді-доповідача Мостової Г.І. позбавили сторону позивача реальної можливості ефективно підготувати відзив та відреагувати на доводи відповідача в установлений судом строк, що створило істотну процесуальну нерівність і може свідчити про упереджене ставлення судді-доповідача Мостової Г.І. до сторони позивача.

Окрім цього указала, що з моменту визначення складу суду (25.07.2024) у справі не відбулося жодного судового засідання, при цьому судові засідання призначаються з тривалими перервами, що на переконання заявника, свідчить про затягування розгляду справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24.03.2025 визнано необґрунтованим, заявлений представником ОСОБА_2 - адвокатом Косіновою Ганною Валеріївною, відвід судді Мостової Г.І. від розгляду справи та цивільну справу № 753/1301/24 передано для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, у порядку, встановленому частиною 1 статті 33 ЦПК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 24.03.2025 справу призначено для розгляду судді-доповідачу Оніщуку М.І.

25.03.2025 матеріали справи передані у провадження судді-доповідача Оніщука М.І.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України, суд не вбачає підстав для виклику учасників справи у судове засідання, відтак вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи заявника, наведені у заяві про відвід судді-доповідача Мостової Г.І., суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення заяви зважаючи на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у статтях 36, 37 ЦПК України.

Пунктом 5 частини першої статті 36 ЦПК України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Відповідно до п.2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 року № 2006/23, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

У справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland) та у справі «Кастілло Альгар проти Іспанії» (Castillo Algar v. Spain) Європейський суд з прав людини зазначив, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві .

Головна мета відводу гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення цього Суду у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.10.2010, для забезпечення неупередженості суду у розумінні положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

Отже, презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують переконливі факти, які можна встановити та які можуть викликати сумніви щодо безсторонності судді.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть бути важливими або, іншими словами, «правосуддя має не тільки чинитися, також має бути видно, що воно чиниться» (див. рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії»).

На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти в громадськість (рішення у справі «Газета «Україна-центр» проти України від 15.10.2010).

Відповідно до статті 6 Конвенції кожен має право при визначенні його цивільних прав і обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Таким чином, ураховуючи наведене у взаємозв`язку із доводами заяви про відвід судді Мостової Г.І. у їх сукупності, доходжу висновку про наявність процесуальних підстав для задоволення заяви про відвід судді Мостовій Г.А., з метою унеможливлення виникнення сумнівів у учасників справи в об`єктивності та неупередженості судді під час розгляду даної справи, що є неприпустимим з точки зору закону.

З огляду на означене вище, вважаю за необхідне задовольнити заяву ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 про відвід судді Мостовій Галині Іванівні від розгляду цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_3 , подану від його імені та в його інтересах адвокатом Четвертаком Костянтином Сергійовичем на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 30 травня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про захист гідності, честі та ділової репутації, спростування недостовірної інформації.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 36, 39-41 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 про відвід судді Мостовій Галині Іванівні - задовольнити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя М.І. Оніщук