Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/380/25
Провадження № 2/279/604/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2025 року м. Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Івашкевич О.Г., з секретарем судового засідання Маковською Д.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу № 279/380/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Базарна 20" про відшкодування завданих збитків,

ВСТАНОВИВ:

17.01.2025 року в провадження Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Базарна 20" про відшкодування завданих збитків.

В обґрунтування позову зазначає, що є власником квартири АДРЕСА_1 . Співвласниками багатоквартирного будинку 22.11.2023 року було створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "БАЗАРНА 20", яке стало управителем даного будинку.

В період часу з 16.11.2024 року до 20.11.2024 року вона не перебувала в своїй квартирі, та знаходилася за місцем ведення свого приватного садівництва. Повернувшись до квартири близько 17:00 год. 20.11.2024 року, виявила значні ознаки залиття власної квартири, які на момент повернення продовжувалися, а саме: виявлено пошкодження меблевого устаткування кухонної кімнати; пошкодження електромережі кухонної кімнати та вітальні; відшарування гіпсового покритгя стелі коридору кухні, вітальні; пошкодження водою меблів та килимів вітальні; пошкодження, викликані коротким замиканням газового котла та холодильника, а також значна присутність вологи у всій квартирі. Зазначає, що одразу звернулася до голови правління ОСББ Острадчук Є.Ю. Проте, жодних заходів, спрямованих на усунення аварії нею вчинено не було. При спробі зупинити подачу води до будинку, було виявлено поломку крану труби в підвалі будинку, у зв`язку з чим зупинка подачі води була не можлива. Дані факти було зафіксовано Актом від 20.11.2024 року.

З метою фіксації даної події, її донька - ОСОБА_3 звернулася до національної поліції. Після прибуття слідчо - оперативної групи, поліцією було зафіксовано дану подію та відібрано пояснення.

21.11.2024 року, до будинку прибув сантехнічний спеціаліст, яким було усунуто забиття каналізації будинку.

Згідно Акту від 20.11.2024 року, складеного комісією за участю голови правління ОСББ, причиною аварії було зазначено "затоплення (забиття) каналізаційного стояку, про що було повідомлено в чаті всіх мешканців будинку ще 16.11.2024 року".

З метою визначення розміру завданого збитку внаслідок залиття квартири та вартості відновлювальпих робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, звернулася до сертифікованого суб`єкта оціночної діяльності - оцінювача ОСОБА_4 , в якого замовила Довідку про вартість пошкоджень майна, нанесених внаслідок залиття в квартирі.

За результатами робіт з визначення вартості збитків від пошкодження встановлено, що вартість пошкоджень майна від попадання вологи в житловій квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , станом на 16.12.2024 року, складає 190000 гривень.

Оскільки за Відповідачем закріплено обов`язок з належного утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, в тому числі забезпечення належного технічного стану майна співвласників багатоквартирного будинку, просить суд стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "БАЗАРНА 20" матеріальні збитки, спричинені залиттям квартири, в розмірі 190000 грн. та понесені судові витрати в розмірі 1900 грн.

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 20.01.2025 року відкрито провадження у цивільній справі. Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та встановлено Відповідачу строк для подачі відзиву на позов, подання письмових та електронних доказів щодо заперечення проти позову.

Відповідач ухвалу про відкриття провадження отримав 14.02.2025 року, надав до суду відзив на позов, в якому позовні вимоги не визнає, просить суд відмовити в задоволені позову про відшкодування завданих збитків - за безпідставністю позовних вимог. Одночасно просить стягнути з позивача понесені судові витрати пов`язані з розглядом справи. Зазначає, що наявність обов`язку утримування каналізаційного стояка не може бути підставою для стягнення з ОСББ збитків за будь - яке забиття (засмічення) каналізації на будь-яких поверхах, що сталося на стояку, адже такі забиття каналізації можуть бути спричинені внаслідок вчинення третіми особами протиправних дій, неправильного користування каналізацією, а тому не є належним відповідачем.

Зазначає, що Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 21.11.2024 року, наданий позивачем до позову, не відповідає вимогам, а тому не може бути належними та допустимим доказом майнової шкоди позивачці. При складанні акту не були присутні співвласники квартири - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , їх підписи в акті відсутні.

Крім того, вказаний акт не відповідає дійсним обставинам справи. Залиття фактично трапилось на трубі водовідведення (кухонна каналізація), а не на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). Квартира АДРЕСА_1 відключена від системи централького опалення. Отже, назва акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 21.11.2024 року не відповідає дійсності та є невірною. Довідка оцінювача не є висновком експертного дослідження, складеного на замовлення позивача особою, яка є судовим експертом і має право на здійснення такого виду експертизи на підставі свідоцтва, виданого Міністерством юстиції України. Доказом вартості відшкодування є лише висновок судового експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження.

Зважаючи на те, що справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до суду не надходили, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що позивач є співвласником квартири АДРЕСА_1 . В даному будинку діє Об`єднання співвласників багатоповерхового будинку «Базарна 20», яке зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

16 листопада 2024 року розпочалося залиття квартир, які знаходяться по стояку каналізації вказаного будинку, управителем якого є Відповідач, проте, жодних дій, спрямованих на усунення забиття стоку каналізації ні 16.11.2024 року, ні 17.11.2024 року вчинено не було, що призвело до завданню майнової шкоди та заподіяння збитків.

Згідно з актом про встановлення факту затоплення квартир за адресою АДРЕСА_3 від 20.11.2024 року, складеного комісією у складі голови ОСББ Острадчук Є., власників квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_1 , квартири АДРЕСА_5 ОСОБА_7 , квартири АДРЕСА_6 ОСОБА_8 , квартири АДРЕСА_7 ОСОБА_9 , "20 листопада 2024 встановлено затоплення квартири АДРЕСА_8 . Причиною затоплення вищевказаних квартири стало затоплення (забиття) каналізаційного стояку, про що було повідомлено в чаті всіх мешканців будинку ще 16.11.2024 року.Перші дії відбулися від голови ОСББ лише 17.11.2024 і був відкритий вентиль в підвалі. Це всі дії, які були виконані працівниками ОСББ. 20.11.2024 вода стікала вже по стіні будинку і сусіди забили на сполох. Мешканці квартир повернулися до приміщень і встановили зіпсоване майно. Вода продовжувала стікати з потолка і по стінах впроводж 4 днів. Комісією зафіксовано зіпсоване майно, а саме .. у квартирі АДРЕСА_4 : зіпсовано кухонні меблі, знеструмлено приміщення кухні, великої кімнати, відпадає штукатурка в коридорі, кухні, великій кімнаті, зіпсовано м`які меблі, коврові доріжки, оскільки вода стікала по стінах, зіпсовано котел опалення, холодильник. В кімнатах сирість. З головою ОСББ спустилися в підвальне приміщення для перекриття води, проте кран (вентиль) зламаний."

Згідно з актом про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 21 листопада 2024 року слідує, що в квартирі АДРЕСА_1 трапилось залиття, а саме пошкоджено меблеве устаткування кухонної кімнати, пошкоджено електромережі кухонної кімнати та вітальні, відшаровано гіпсове покриття стелі коридору, кухні, вітальні, пошкоджено водою меблі та килими вітальні, пошкоджено коротким замиканням газовий котел та холодильник, а також присутня значна вологи у всій квартирі. На стелі кухонної кімнати виявлено сліди залиття у вигляді плями з жовтими краями, схожої на пляму від протікання води, розміром близько 300*150 см. Ділянка стелі розміром близько 20*30 см містить ознаки відшарування гіпсової штукатурки. Стеля кухонної кімнати виконана з гіпсової штукатурки з фарбою білого кольору. Стіна кухонної кімнати розміром 3*2.65 м виконана з гіпсової штукатурки з фарбою білого кольору, містить ознаки протікання води на всій площі стіни. Відновлювальні роботи кухонної кімнати полягають в заміні гіпсової штукатурки стелі та стіни з подальшим фарбуванням. Розмір стелі коридору в ділянці затоплення складає 0,8*2 м. Дана ділянка містить сліди залиття у вигляді плями з жовтими краями, схожої на пляму від протікання води на всій ділянці, та слід відшарування гіпсової штукатурки розміром близько 40*20 см. Відновлювальні роботи стелі коридору полягають в заміні гіпсової штукатурки з подальшим фарбуванням. Стіна коридорної кімнати розміром 2*2,65 м містить сліди протікання води. Стіна виконана з гіпсової штукатурки з фарбою блакитного кольору. Відновлювальні роботи полягають в заміні гіпсової штукатурки стелі та стіни з подальшим фарбуванням. Стеля вітальні розміром 5*5 м виконана з гіпсової штукатурки з фарбою білого кольору. На стелі вітальні виявлено сліди залиття у вигляді плями з жовтими краями, схожої на пляму від протікання води, розміром близько 5000*1500 см. Ділянка стелі розміром близько 40*20 см містить ознаки відшарування гіпсової штукатурки. Відновлювальні роботи стелі вітальні полягають в заміні гіпсової штукатурки з подальшим фарбуванням. Стіна вітальні розміром 5*2,65 м містить сліди протікання води. Стіна виконана з гіпсової штукатурки з фарбою пудрового кольору. Відновлювальні роботи полягають в заміні гіпсової штукатурки стелі та стіни з подальшим фарбуванням.

Оглядом виявлено відсутність електропостачання кухонної кімнати та вітальні, що свідчить про коротке замикання мережі на одній з ліній живлення квартири. Відновлювальні роботи полягають в заміні автоматичного вимикача, перевірці мережі, заміні кабеля двожильного довжиною 15 м (за необхідності ~ після заміни автоматичного вимикача). Меблеве обладнання кухонної кімнати являє собою кухонний модуль у складі підвісних шафок, виконаних з ДСП розміром 3*1 м та шафки -стільниці з ДСП розміром 3*1 м. Даний кухонний модуль містить значні сліди розмокання у вигляді розбухання плит ДСП під впливом води.

Відновлювальні роботи полягають в заміні кухонного модуля. Стіна кухонної кімнати обладнана двухконтурним газовим котлом марки «Гопсійаі». Котел містить ознаки залиття водою у вигляді слідів від потоків води. Перевірка справності котла виявила його несправність у вигляді відсутності реакції на підключення до електромережі та увімкнення, відсутність роботи насосів. Відновлювальні роботи полягають в професійній хімічній чистці та просушування, ОСОБА_10 обладнана диваном розміром 2* 1,5* 1,2 м, виконаного з м`якої тканини, яка містить значні ознаки вологи та сліди плісняви. Відновлювальні робо полягають в професійній чистці та просушуванню. Підлога вітальні вкрита килимом розміром 1,5*2м зі штучного ворсу. Килим містить ознаки вологи на частині площі. Відновлювальні роботи полягають в професійному пранні та просушуванні. Вся площа квартири потребує примусового просушування.

Причиною залиття є забиття загального стояка каналізації під`їзду з подальшим перетіканням стічної води. Висновки і рекомендації комісії: Пошкодження стелі та стін вітальні, кухонної та коридорної кімнати квартири АДРЕСА_1 підлягає відновленню шляхом ремонту вказаних стель та стін, електромережа квартири підлягає діагностиці та заміні автоматичного вимикача, кухонний модуль, котел підлягає заміні, диван та килим підлягають професійній чистці та сушці, квартира підлягав просушуванню.

З акту оцінки завданих збитків, складеного оцінювачем ОСОБА_4 , було визначено вартість збитків від пошкодження, які заподіяні в житловій квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , розмір яких складає 190000 гривень.

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її заподіяла. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Вказана норма закону регулює загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою, вина.

З п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" слідує, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи шкода, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу у деліктних правовідносинах діє презумпція заподіювана шкоди, згідно з якою вина відповідача презюмується, якщо він не доведе відсутності своєї вини.

Згідно зі статтею 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ, тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавана шкоди, тобто відповідача по справі. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювана шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

Позивачем доведено, що місце розташування закупорки каналізаційної труби, через яке сталося залиття квартири позивача, розташовано та відноситься саме до загальнобудиноквих мереж водовідведення (зазначено в акті- загального стояку каналізації під`їзду). Таке затоплення мало місце не лише у квартирі позивача, але й інших квартирах співвласників багатоквартирного будинку, що підтверджено актом про встановлення факту затоплення квартир за адресою : АДРЕСА_3 від 20.11.2024; актом про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 21.11.2024 року, перепискою у спільній групі «вайбер», що також не спростовано відповідачем.

Відповідно до п.6 ч. 1 ст.1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія; управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.

Відповідно п. 9-10 Правил надання послуги з управління багатоквартирним будинком та Типового договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком, затверджених Постановою КМУ від 5 вересня 2018 р. № 712, послуга з управління включає:

забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, якщо земельна ділянка, на якій розташований багатоквартирний будинок, а також належні до нього будівлі, споруди та прибудинкова територія, згідно з відомостями про таку земельну ділянку, що містяться у Державному земельному кадастрі, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо.

Під час надання послуги з управління управитель забезпечує виконання робіт та послуг з утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території, що входять до кошторису витрат на утримання будинку та прибудинкової території (далі - кошторис), з урахуванням обов`язкового переліку робіт та послуг, що затверджується Мінрегіоном, та з дотриманням: встановлених стандартів, нормативів, норм, порядків і правил щодо якості житлово-комунальних послуг; вимог до якості, в тому числі щодо періодичності виконання (надання) таких робіт (послуг), визначених договором управління.

Відповідно п. 43 цих Правил, управитель зобов`язаний: забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору управління, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг.

Відповідно до п. 2 «Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій» (далі-Правила № 76), затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України № 76 від 17.05.2005 року та зареєстрованих в Міністрестві юстиції України 25.08.2005 за № 927/11207, технічне обслуговування жилих будинків включає комплекс робіт,спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів (п.2.1). Планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Профілактичні огляди жилих будинків та їх конструктивних елементів здійснюються відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності (п.2.1.4). Профілактичне обслуговування будинків є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв. Періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків наведена відповідно у додатках 2 та 3. Графіки профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та їх результати записуються в відповідних журналах (п.2.1.5).

Згідно з додатком 2 періодичність профілактичного обслуговування елементів жилих будинків, зокрема систем водопроводу та каналізації становить від 3 до 6 місяців.

Згідно з додатком 3 граничний строк невідкладеної ліквідації виявлених несправностей елеменитів жилих будинків , а саме течі в трубопроводах та їх сполученнямх негайно з моменту виявлення.

Позапланові огляди передбачають огляд окремих елементів будинку або приміщень після злив, ураганних вітрів, сильних снігопадів, повеней та інших явищ стихійного характеру, що викликають ушкодження окремих елементів будинків, а також у разі аварій на зовнішніх комунікаціях чи при виявленні деформації конструкцій і несправності інженерного обладнання, що порушують умови нормальної експлуатації.

Позапланові огляди проводяться комісією або окремими працівниками виконавця послуг у залежності від обсягу та характеру пошкоджень, що виникли (п.2.2.1).

Заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатися в день їх надходження. У тих випадках, коли для усунення несправностей необхідний тривалий час, потрібно письмово повідомити заявника про прийняті рішення із зазначенням строку виконання робіт. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Неусунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки, пов`язані з забезпеченням безпеки проживання, усуваються в терміновому порядку. У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4) (п.2.3.6).

Відповідачем не надано доказів належного виконання своїх обов`язків , передбачених п. 2.1, 2.2 та розділом 2.3. Технічне обслуговування жилих будинків Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 щодо проведення ним планових та позапланових оглядів жилих будинків, профілактичного обслуговування елементів жилих будинків, зокрема систем водопроводу та каналізації , а також невідкладеної ліквідації виявлених несправностей елеменитів жилих будинків , а саме течі в трубопроводах.

Відповідно до пунктів 5.3.1 - 5.3.4 цих Правил, водопровідно-каналізаційна система жилого будинку повинна забезпечувати можливість безперебійного подання води до всіх санітарних приладів квартир, інших водорозбірних пристроїв, відводити використану воду в міську каналізаційну систему. Причинами, що погіршують роботу системи, є: - порушення правил експлуатації жилих приміщень і водопровідно-каналізаційних систем; несправність запірно-регулювальної арматури; незадовільне утеплення водопровідних і каналізаційних труб у неопалюваних приміщеннях; неякісний монтаж санітарно-технічних кабін чи осадові деформації частин будинку; несвоєчасне усунення протікання, випадкових засмічень, а також несвоєчасне проведення профілактичних робіт (оглядів, прочищень). Під час обслуговування системи водопроводу і каналізації необхідно: знати експлуатовану систему за кресленнями і в натурі (у разі відсутності креслень необхідно їх одержати чи скласти); регулярно проводити огляд санітарно-технічного устаткування, водопровідно-каналізаційних систем та будинкових засобів обліку та регулювання води на них, контролюючи промерзання трубопроводів, витік води та ін.; здійснювати не рідше одного разу на рік профілактичне обслуговування запірної арматури (з прогонкою вентилів кранів), прочищення дворової та не рідше двох разів у рік - будинкової каналізаційної мережі; оглядати колодязі дворової мережі, кришки яких необхідно очищати від землі, сміття чи снігу; вчасно виконувати роботи з ремонту внутрішньобудинкових водопровідно-каналізаційних систем за заявками мешканців; при необхідності заміняти прокладки водопровідних кранів та ремонтувати зливні бачки; усувати засмічення в системі; утеплювати трубопровід, що проходить у відкритих і охолоджених місцях; тримати в порядку поливальні пристрої.

Невжиття відповідачем заходів з профілактичного обслуговування загально- будинкової мережі водовідведення свідчить про бездіяльність ОСББ та невиконання зобов`язань щодо належного утримання спільного майна багатоквартирного будинку, що призвело до неспроможності негайного вжиття заходів з усунення аварійної ситуації, та, як наслідок, заподіяння майнової шкоди співвласникам будинку, зокрема позивачу.

За таких обставни суд дійшов висновку про відсутність з боку відповідача обгрунтованих та підставних заперечень проти наявності вини ОСББ у завданні матеріальної шкоди позивачеві шляхом пошкодження майна внаслідок залиття каналізаційними стоками .

Доводи відповідача про те, що форма акта про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 21.11.2024 року, не відповідає вимогам Правил (дод.4) , а тому не може бути належними та допустимим доказом майнової шкоди позивачці, оцінюється судом критично, оскільки саме на відоповідача покладений обов`язок його складання та оформлення, окрем того слід виходити насамперед з його змісту , а не зовнішньої форми, зокрема назви.

Аргументи відповідача про те, що при складанні акту не були присутні співвласники квартири - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , їх підписи в акті відсутні, суд вважає неспроможними та такими, що не можуть бути підставою для визнання такого акта недійсним, оскільки в силу ч.1 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою, доказів поділу нерухомості в натурі між власниками не надано та за загальними правилами у квартири є неможливим.

Доводи відповідача про те, що наявність обов`язку утримування каналізаційного стояка не може бути підставою для стягнення з ОСББ збитків за будь - яке забиття (засмічення) каналізації на будь-яких поверхах, що сталося на стояку, оскільки такі забиття каналізації можуть бути спричинені внаслідок вчинення третіми особами протиправних дій, неправильного користування каналізацією, оцінюється судом як припущення та не спростовують вину ОСББ у заподіянні шкоди внаслідок його протиправної бездіяльності , а саме невиконанні планових профілактичних робіт з підтримання належної експлуатації та нормального функціонування загальних внутрішньо будинкових мереж.

Таким чином, позивач довів належними та допустимими доказами факт заподіяння шкоди внаслідок залиття її квартири, причинно-наслідковий зв`язок та розмір завданих збитків. Разом з цим наявність вини у завданні шкоди позивачу внаслідок протиправної бездіяльності відповідачем не спростовано. Не спростовано відповідачем і розміру завданої матеріальної шкоди, яка підтверджена позивачем належними доказами, зокрема відповідачем не ініційовано проведення будівельно-технічної експертизи чи надання інших доказів на противагу доводам позивача.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витрати позивача підлягають відшкодуванню за рахунок відповідача.

Керуючись ст. 4, 12, 19, 81, 141, 247, 258, 259, 265, 273, 279, 354, 355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Базарна 20" про відшкодування завданих збитків задовольнити.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Базарна 20" на користь ОСОБА_1 190 000,00 грн на відшкодування завданих збитків внаслідок залиття квартири стічними водами , а також понесені судові витрати у розмірі 1900,00 грн.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його винесення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та учасники:

Позивач: ОСОБА_1 , місце знаходження: АДРЕСА_9 , код ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ;

Відповідач: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Базарна 20", ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Суддя: Оксана ІВАШКЕВИЧ