Справа № 285/5342/24
провадження № 2-о/0285/47/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2025 року м. Звягель

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючої - судді Васильчук Л. Й.,

за участю секретаря Букши О. В.,

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

представника заінтересованої особи ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку окремого провадження цивільну справу

за заявою ОСОБА_2, який діє в інтересах ОСОБА_1 заінтересована особа: Звягельська міська рада, ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду знаходиться цивільна справа за заявою ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин.

В своїй заяві заявник зазначає, що даний факт має для нього юридичне значення, оскільки після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 залишилась спадщина у вигляді 1/2 частки у праві власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , житомирської області, і він звернувся із заявою до приватного нотаріуса про прийняття цієї спадщини в порядку спадкування за законом. У видачі свідоцтва про спадщину нотаріусом йому відмовлено в зв`язку з відсутністю встановленого факту проживання однією сім`єю разом із померлим на день відкриття спадщини та у зв`язку з розбіжністю у документах та відсутністю факту родинних відносин, тому змушений звернутися з даною заявою до суду, задля можливості оформити в подальшому спадщину.

06.11.2024 ухвалою суду відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду в окремому провадженні у відкритому судовому засіданні.

Ухвалою від 20.02.2025 залучено до участі у справі в якості заінтересованої особи ОСОБА_3 , оскільки вона також звернулась із заявою про прийняття спадщини.

Представник заінтересованої особи ОСОБА_3 - ОСОБА_5 подала заяву в порядку ч. 4 ст. 315 ЦПК України та просила залишити заяву ОСОБА_1 без розгляду, оскільки ОСОБА_3 є дружиною померлого ОСОБА_6 , котрий є спадкоємцем ОСОБА_4 та претендує на його спадкове майно.

Заявник та його представник заперечили відносно задоволення заяви та просили відмовити у її задоволенні.

Суд, вислухавши пояснення учасників процесу. дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Згідно з частинами першою, другою статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян.

Таким чином, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Подібні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справі № 752/20365/16-ц, від 05 грудня 2019 року у справі № 750/9847/18, від 03 лютого 2021 року у справі № 644/9753/19, від 16 червня 2021 року у справі № 643/6447/19, від 08 вересня 2021 року у справі № 641/5187/20, від 26.04.2022 р. по справі №363/3814/20-ц.

Відповідно до частини четвертої статті 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статтею 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до частини першої статті 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Згідно з частиною першою статті 1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місце знаходженням, подає до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Приватним нотаріусом Плюйко В. П. в довідці № 121/02-14 від 27.02.2025, повідомлено про те, що відповідно до Договору дарування від 02.09.1967, житловий будинок АДРЕСА_1 , рахується за ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , і на день її смерті з нею були зареєстровані ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Із заявами про прийняття спадщини звернулися ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Постановою приватного нотаріуса Звягельського районного нотаріального округу Житомирської області від 01.10.2024 р. №596/02-31, відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно померлого ОСОБА_4 у зв`язку з відсутністю встановленого факту проживання однією сімєю разом із померлим на день відкриття спадщини та у зв`язку з розбіжністю у документах та відсутністю факту родинних відносин.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

З точки зору закону під спором про право в справах окремого провадження розуміється конфлікт інтересів заявника та хоча б однієї із заінтересованих осіб внаслідок заперечення такої особи проти задоволення заяви про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів або неоспорюваних прав, а також можливість виникнення, зміни або припинення прав та обов`язків у третіх осіб внаслідок задоволення відповідної заяви.

Юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтереси інших осіб. У випадку останнього між цими особами виникає спір про право. Такий правовий висновок зазначений в постанові Верховного Суду від 26.04.2022 р. по справі №363/3814/20-ц.

Враховуючи, що від встановлення заявленого ОСОБА_1 юридичного факту родинних відносин виникають спадкові права у заявника, у разі задоволення цієї заяви, що впливає на спадкові права інших спадкоємців, які заявили про прийняття спадщини, зокрема ОСОБА_3 , суд приходить до висновку про наявність спору про право, який з огляду на обмеженість судового розгляду в порядку окремого провадження щодо принципу змагальності сторін, положення ч. 6 ст. 294 ЦПК України, має вирішуватися в порядку позовного провадження.

З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 , роз`яснивши йому право звернутися до суду із заявленими вимогами в порядку позовного провадження.

Разом з тим, суд рахує за необхідне роз`яснити заявнику, що він має право подати до суду позов на загальних підставах.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачений судовий збір у розмірі 605,60 грн. підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. 260, 261, 293, 294, 315, 353 - 355 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_2, який діє в інтересах ОСОБА_1 заінтересована особа: Звягельська міська рада, ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що він має право подати позов на загальних підставах.

Повернути ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) сплачений ним судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. згідно фіскального чеку № від 17.10.2024.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуюча суддя Л. Й. Васильчук