Справа № 759/7945/24
Провадження № 6/366/13/25
УХВАЛА

Іменем України

06 березня 2025 року с-ще Іванків

Іванківський районний суд Київської області у складі судді Корчкова А.А.,

з участю секретаря судового засідання Іванової Л.В.,

заявника, ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 , адвоката Рудометкіної М.О. (у режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду у справі № 759/7945/24, провадження № 2/366/112/25,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Іванківського районного суду Київської області перебувала цивільна справа № 759/7945/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про повернення коштів.

Рішенням Іванківського районного суду Київської області від 11.02.2025 у вказаній справі позовні вимоги задоволено повністю: стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 60 000,00 грн. та витрати зі сплати судового збору у сумі 1 2011, 20 грн.

25.02.2025 ОСОБА_1 звернувся до Іванківського районного суду Київської області із заявою, в якій просить розстрочити виконання рішення суду від 11.02.2025 у цивільній справі № 759/7945/24 щомісячно рівними частинами протягом 12 місяців, по 5 000, 00 грн., до повного погашення боргу у сумі 60 000, 00 грн.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначив, що визнає вказане рішення суду та зобов`язується його виконати. Проте, на даний час у відповідача склалися обставини, що ускладнюють виконання рішення суду, а саме відповідач не мав постійного місця роботи та стабільного доходу, що підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, відповідь на запит у електронному вигляді від 24.02.2025. Лише в січні 2025 він влаштувався на роботу у ТОВ «Венбест-охорона» на посаду охоронника з посадовим окладом 8 110,00 грн. на місяць. Крім того, після початку повномасштабного вторгнення рф на територію України, відповідач уклав контракт добровольця територіальної оборони та вступив до добровольчого формування № НОМЕР_1 територіальної громади міста Києва « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та у грудні 2024 від КМДА отримав 24 000,00 грн. матеріальної допомоги як член ДФТГ.

Оскільки на даний час відповідач перебуває у скрутному становищі, тому просить розстрочити виконання рішення суді на 12 місяців.

03.03.2025 з використанням підсистеми «Електронний суд», до суду з письмовими запереченнями на заяву звернулась представник позивача ОСОБА_2 , адвокат Рудометкіна М.О.

В обґрунтування заперечень представник позивача зауважила, що ОСОБА_1 з 12.08.2022 безпідставно користувався грошовими коштами ОСОБА_2 у розмірі 60 000,00 грн., майже 2,5 роки не мав наміру повертати безпідставно отримані кошти. Навіть після обізнаності про наявність даного судового провадження - не здійснив добровільне повернення коштів.

Крім того, звертає увагу суду на те, що відповідач замовчує, що 17 січня 2024 року в рамках виконавчого провадження № 73857030, в якому Стягувачем був ОСОБА_1 , а боржником - ГО «Клуб мисливці та рибалок «Кречет», на користь Відповідача була стягнута сума в розмірі 78 877,96 грн.

Підставою для стягнення зазначеної суми, слугувало рішення Святошинського районного суду міста Києва від 06 грудня 2023 року по справі № 759/17290/23, яке залишено без змін Постановою Київського апеляційного суду від 11 вересня 2024 року. Зазначає, що Позивач обізнаний про стягнення даної суми, оскільки є керівником ГО «Клуб мисливці та рибалок «Кречет».

Враховуючи вищевикладене, вважає, що доводи ОСОБА_1 , викладені у заяви, не містять обґрунтованих підстав для отримання розстрочення виконання рішення Іванківського районного суду Київської області від 11 лютого 2025 року.

05.03.2025з використанням підсистеми «Електронний суд», до суду з відповіддю на письмові запереченнями звернувся заявник ОСОБА_1 , в обґрунтування яких зазначив, щодоводи викладені представником позивача в письмовому запереченні необґрунтовані з наступних підстав:

- з приводу безпідставного користування грошовими коштами позивача, відповідача вважає, що зазначене не відноситься до предмету заяви про розстрочку виконання судового рішення, особливо враховуючи той факт що позивач жодного разу не пропонував відповідачу погасити цей борг до звернення до суду.

- відповідач дійсно в рамках АСВП 73857030 на підставі рішення Святошинського районного суду міста Києва від 06.12.2023 по справі № 759/17290/23 отримав від ГО "Клуб мисливців та рибалок "КРЕЧЕТ" (керівником якого є Позивач ОСОБА_2 ) заборгованість по заробітній платі в розмірі 78 877 грн. 96 коп. яку йому не виплачували протягом майже двох років.

Зазначає, що це був його дохід за період роботи з травня 2021 року по квітень 2022 року, який не має відношення до скрутного матеріального становища відповідача на теперішній час.

Тому, враховуючи викладене, просить суд задовольнити його заяву та надати йому розстрочку виконання рішення Іванківського районного суду Київської області від 11.02.2025 у цивільній справі № 759/7945/24.

У судовому засіданні заявник ОСОБА_1 свою заяву про надання розстрочки виконання рішення підтримав, просив задовольнити.

Позивач ОСОБА_2 судове засіданні не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином.

Представник позивача, адвокат Рудометкіна М.О. у задоволенні заяви ОСОБА_1 просила відмовити, посилаючись на свої письмові заперечення подані до суду.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши заяву про розстрочення виконання рішення суду, заслухавши сторони, суд прийшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що у провадженні Іванківського районного суду Київської області перебувала цивільна справа № 759/7945/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про повернення коштів.

Рішенням Іванківського районного суду Київської області від 11.02.2025 у вказаній справі позовні вимоги задоволено повністю: стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 60 000,00 грн. та витрати зі сплати судового збору у сумі 1 2011, 20 грн.

ОСОБА_1 звернувся до Іванківського районного суду Київської області із заявою, в якій просить розстрочити виконання вказаного рішення суду від 11.02.2025 щомісячно рівними частинами протягом 12 місяців, по 5 000, 00 грн., до повного погашення боргу у сумі 60 000,00 грн.

З матеріалів заяви вбачається, що дохід ОСОБА_1 за 2024 рік становив 24000,00 грн., що підтверджується відомостями з Державного Реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору.

22.01.2025 ОСОБА_1 прийнятий на роботу в ТОВ «Венбест-охорона» на посаду охоронника у відділ охорони та безпеки з посадовим окладом 8 110,00 грн. на місяць.

Згідно зі ст. 129-1 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Відповідно до статті 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави.

Згідно з частиною першою ст. 267 ЦПК України, суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.

Відповідно до частин першої п`ятої статті 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим цивільним судом способом. При цьому слід мати на увазі, що згоди сторін на вжиття заходів, передбачених статтею 435 ЦПК України, ця стаття не вимагає.

Проте, вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення у справі Глоба проти України № 15729/07 від 05.07.2012) пункт 1 статті 6 Конвенції, inter alia (серед іншого), захищає виконання остаточних судових рішень, які у державах, що визнали верховенство права, не можуть залишатися невиконаними на шкоду одній зі сторін. Відповідно виконанню судового рішення не можна перешкоджати, відмовляти у виконанні або надмірно його затримувати. Держава зобов`язана організувати систему виконання судових рішень, яка буде ефективною як за законодавством, так і на практиці. Також Суд зазначає, що саме на державу покладається обов`язок вжиття у межах її компетенції усіх необхідних кроків для того, щоб виконати остаточне рішення суду та, діючи таким чином, забезпечити ефективне залучення усього її апарату. Не зробивши цього, вона не виконає вимоги, що містяться у пункті 1 статті 6 Конвенції.

Запроваджений процесуальними нормами права механізм розстрочення або відстрочення виконання судового рішення є винятковою мірою, який спрямований на досягнення кінцевої мети судового розгляду виконання ухваленого судом рішення.

Отже, питання щодо надання відстрочки або розстрочки виконання рішення суду повинно вирішуватися цивільними судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен ураховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини. Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами. Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 796/43/2018.

Водночас обов`язковою умовою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим.

Подібний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.06.2021 у справі № 9901/598/19, який згідно положення ч. 4 ст. 263 ЦПК України суд застосовує до спірних правовідносин

Згідно з ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог або заперечень.

Звертаючись до суду із заявою про розстрочення виконання рішення Іванківського районного суду Київської області від 11.02.2025 у справі № 759/7945/24, заявник посилається на свій скрутний матеріальний стан, на підтвердження чого надав до суду докази про розмір своїх доходів, отриманих у 2024 році, які суд приймає до уваги та вважає, що матеріальний стан відповідача істотно ускладнює виконання зазначеного рішення суду та не дозволяє здійснити оплату всієї грошової суми у розмірі 60 000, 00 грн., оскільки його дохід після офіційного працевлаштування в ТОВ «Венбест-охорона» не достатній для виконання вказаного рішення суду одразу.

При цьому, суд відхиляє твердження представника позивача щодо необґрунтованості доводів ОСОБА_1 про його скрутний матеріальний стан, оскільки матеріалами, доданими до заяви ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду доведено, що матеріальний стан заявника не дозволяє здійснити оплату всієї грошової суми у розмірі 60 000, 00 грн. на виконання вказаного рішення суду одразу.

Таким чином, на підставі викладеного вище, зважаючи на суму заборгованості за судовим рішенням, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, дотримуючись балансу інтересів обох сторін в умовах дії воєнного стану в Україні, зважаючи на майновий стан відповідача, суд доходить до висновку про можливість розстрочення виконання рішення суду від 11.02.2025 у цивільній справі № 759/7945/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про повернення коштів, щомісячно рівними частинами протягом 12 місяців, по 5 000, 00 грн., до повного погашення боргу у сумі 60 000, 00 грн.

Керуючись ст. ст. 259, 260, 263-265, 354, 355, 435 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду у справі № 759/7945/24, провадження № 2/366/112/25 задовольнити.

Рострочити виконання рішення Іванківського районного суду Київської області від 11 лютого 2025 року у справі № 759/7945/24 провадження № 2/366/112/25, на 12 місяців, зобов`язавши ОСОБА_1 , сплачувати кошти на користь ОСОБА_2 рівними платежами, а саме по 5 000,00 (п`ять тисяч) грн. щомісячно до повної сплати суми у розмірі 60 000, 00 (шістдесят тисяч) грн.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

У разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Повний текст ухвали складено 26.03.2025.

Суддя Анатолій КОРЧКОВ