Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/9187/24
Провадження №2/711/289/25
У Х В А Л А

17.03.2025 м. Черкаси

Придніпровський районний суду м. Черкаси в складі:

головуючого-судді - Позарецької С.М.,

при секретарі - Шульги А.В.,

за участю відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про виділення частки у натурі зі спільної часткової власності, визнання права власності на нерухоме майно, припинення права спільної часткової власності на майно, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_2 звернулася у Придніпровський районний суд м. Черкаси з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить поділити в натурі житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, житловий будинок літ. А, загальною площею 93,0кв.м, прибудов літ. А2, а3, а4, сарай літ. Б (в стані руйнування), сарай літ. Ж, альтанка літ.3, погріб літ. Г, яма вигрібна №7, хвіртка №8, ворота №9, хвіртка №10, огорожа 1, 11, вимощення І, який знаходиться за адресою: по АДРЕСА_1 , виділивши ОСОБА_2 36/80 частки та ОСОБА_1 11/20 частки домоволодіння та визнати за ними, відповідно, право приватної власності на відокремлені частки житлового будинку та господарських споруд згідно із висновком експертизи, що буде визначений сторонами та затверджений судом; припинити право спільної часткової власності між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в домоволодінні по АДРЕСА_1 .

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Ухвалою суд від 13.12.2024 позовну заяву залишено без руху, та встановлено строк для усунення недоліків.

На виконання вказаної ухвали суду, 15.01.2025 позивачем подані матеріли виконання, в тому числі, уточнену позовну заяву.

Ухвалою суду від 31.01.2025 позовну заяву прийнято, відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження. Крім того, сторонам встановлено строки для подачі заяв по суті справи. Заперечень щодо такого порядку розгляду справи до суду не надходило.

У підготовче засідання позивач ОСОБА_2 повторно не з`явилася, хоча судом неодноразово повідомлялася у встановленому законом порядку про місце, день та час розгляду справи. Стороною позивача не надано до суду жодних заяв/клопотань про можливість розгляду справи за її відсутності, чи про поважність причин неявки.

У підготовчому засіданні відповідач ОСОБА_1 просила залишити позовну заяву ОСОБА_2 без розгляду з-за повторної неявки позивача в судове засідання.

В підготовче засідання представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Дубинський Віктор Михайлович не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи.

Враховуючи думку учасників справи, дослідивши наявні матеріали справи та докази, суд приходить до наступних висновків:

згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, як передбачено частиною п`ятою статті 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Позивач неодноразово, завчасно повідомлялася про всі призначені підготовчі засідання по даній справі: на 03.03.2025 та на 17.03.2025, шляхом направлення SMS-повідомлень на мобільний номер телефону, який зазначено у позовній заяві, як номер засобу, про що свідчать наявні у матеріалах справи довідки про доставку SMS (отримала виклики 05.02.2025 та 03.03.2025, відповідно). Крім того, 05.02.2025 за адресою проживання позивача, що вказана у позовній заяві та інших документах, ОСОБА_2 була направлена рекомендованим листом (Укрпошта трекінг №455) судова повістка про засідання на 03.03.2025 разом із ухвалою про відкриття провадження по справі. Це поштове відправлення не було отримане позивачем і повернулося до суду 12.02.2025 з відміткою поштового відділення «адресат відсутній за вказаною адресою». За даними протоколу підготовчого засідання від 03.03.2025 вбачається, що позивач до суду за викликом не з`явилась і це стало підставою для відкладення засідання на 17.03.2025. Відповідно, позивачу за адресою її проживання 03.03.2025 рекомендованим листом (Укрпошта трекінг №159) була направлена судова повістка про засідання на 17.03.2025. Між тим, і це поштове відправлення не було отримане позивачем і повернулося до суду 10.03.2025 з відміткою поштового відділення «адресат відсутній за вказаною адресою». За даними протоколу підготовчого засідання від 17.03.2025 вбачається, що позивач до суду за викликом не з`явилась. При цьому, жодного разу ОСОБА_2 належним чином, відповідно до вимог процесуального законодавства, не повідомила про поважність причин своєї неявки в підготовчі засідання.

Отже, у контексті положень п. 3 ч. 8 ст. 128, ст. 131 ЦПК України, суд вважає, що повідомлення позивача про підготовчі засідання відбулося належним чином.

Слід також вказати, що згідно зі ст. 8 ЦПК України, інформація про рух справи є відкритою, оприлюдненою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою можливо дізнатися необхідну інформацію щодо справи.

Таким чином, судом встановлено, що позивач до суду повторно не з`явилася, не поінформувавши суд про поважність причин неявки у засідання, не повідомила і не надала заяви про розгляд справи за її відсутності, як і відсутні заяви про розгляд справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду та/або у приміщенні іншого суду.

За таких обставин, судом визнано факти неявки у підготовчі засідання по справі позивача, як такі, що відбулися без поважних причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом. (ч.ч.1, 2, п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до частини 4 статті 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Як зазначає Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», у силу вимог частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини 1 ст. 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 22.05.2019 (справа № 310/12817/13), процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 27.05.2020 по справі № 9901/11/19 вказала, що у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

У розумінні процесуального законодавства України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи.

Загальнообов`язкові процесуальні правила, зокрема, викладені у ст. 223 ЦПК України, є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Водночас, правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження. Частина п`ята статті 223 ЦПК України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

За встановлених обставин, суд враховує і той факт, що причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ст. 223 ЦПК України) направлені на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, а позивач, при цьому не з`являється в призначені підготовчі засідання.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивач, будучи завчасно неодноразово повідомленою про підготовчі засідання по справі, не є заінтересованою у судовому вирішенні справи за поданим позовом, а тому позовну заяву слід залишити без розгляду. При цьому, слід зазначити, що Придніпровський районний суд м. Черкаси постійно працює у штатному режимі і обмежень доступу учасників справ чи/та їхніх представників до суду не відбувалось.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

При прийнятті цього судового рішення судом також враховані висновки, які викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21, у постанові Верховного Суду від 28.03.2023 у справі №711/7486/19.

На підставі викладеного та, керуючись ст. ст. 4, 131, 198, 200, 257 ч.1 п.3, 223, 258-261, 353-355 ЦПК України суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділення частки у натурі зі спільної часткової власності, визнання права власності на нерухоме майно, припинення права спільної часткової власності на майно, - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено 24.03.2024.

Головуючий суддя С. М. Позарецька