Справа 556/85/25
Номер провадження 2/556/332/2025

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.03.2025 Володимирецький районний суд Рівненської області в складі: головуючого судді - Котик Л.О.

при секретарі - Соловей Г.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Володимирець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в :

До Володимирецького районного суду Рівненської області звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Володимирецького районеного управління юстиції у Рівненській області, про що зроблено відповідний актовий запис за №72.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що шлюбне життя з відповідачем не склалося через часті сварки та непорозуміння, втратили почуття любові, взаємоповаги і взаєморозуміння один до одного. Від даного шлюбу сторони мають дочку: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Подальше перебування у шлюбі є недоречним, оскільки практично шлюб розпався і всі можливості для його збереження вичерпані. На примирення не згідна. Шлюб носить формальний характер. Просить його розірвати.

Вказаний позов надійшов до суду 13 січня 2025 року.

Ухвалою Володимирецького районного суду Рівненської області від 26 лютого 2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

Позивачка в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю.

Належним чином повідомлений відповідач в судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив.

Згідно п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Розгляд справи здійснюється за відсутності сторін, без фіксування судового засідання технічними засобами, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши та оцінивши докази у справі, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 05 листопада 2011року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено шлюб, який зареєстровано відділом державної реєстрації актів цивільного стану Володимирецького районеного управління юстиції у Рівненській області, про що зроблено відповідний актовий запис за №72. (копія свідоцтва про шлюб, серії НОМЕР_1 ).

Від шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають дочку: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується свідоцтвами про народження серії НОМЕР_2 .

За визначенням поняття шлюбу, наведеним у ч. 1 ст. 21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Відповідно до ст. 55 СК України, дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно ст.110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя.

Згідно зі статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Тлумачення статті 111 СК України свідчить, що примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя.

Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком. Така правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 15.01.2020 року у справі № 200/952/18. від 30.05.2019 року у справі № 442/6319/16-ц.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що розумність строків розгляду справи судом є однією з основних засад цивільного судочинства.

Частиною сьомою статті 240 ЦПК України визначена можливість суду у справі про розірвання шлюбу суд зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Водночас, у пункті 4 частини першої статті 251 ЦПК України встановлено обов`язок суду зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Системний аналіз наведених положень матеріального та процесуального права дає підстави для висновку, що заходи для примирення подружжя вживаються судом за таких умов: це не суперечить моральним засадам суспільства; існують об`єктивні обставини, які свідчать, що такі заходи можуть бути дієвими, тобто такими, що можуть призвести до примирення сторін; застосовані заходи для примирення подружжя, якщо вони мають наслідком зупинення провадження у справі, не повинні суперечити загальним засадам цивільного судочинства та не порушувати розумність строків розгляду справ.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. (ч.2 ст.112 СК України)

Як зазначено в постанові Другої судової палати Касаційного цивільного суду Верховного суду від 26.12.2018 року у справі №761/33261/16-ц, відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Закріплені у статті 111 СК України норма права є диспозитивною, тому суд вживає заходів щодо примирення подружжя лише у тому випадку, якщо це не буде суперечити моральним засадам суспільства, а за обставинами справи існує реальна можливість примирення сторін.

Як зазначено в постанові Верховного Суду від 08.03.2023 року № 127/16963/22, оскільки суд не може формально застосовувати інститут примирення подружжя, тому, вирішуючи клопотання відповідачки про надання строку на примирення, суд апеляційної інстанції повинен був оцінити: строк, який сплинув із моменту пред`явлення позову про розірвання та ухвалення оскаржуваного судового рішення (4 місяці); причини неподання відповідачкою клопотання про надання строку на примирення в суді першої інстанції; вказати на обставини справи, які свідчать про можливість примирення сторін.

У частинах третій та четвертій статті 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до статті 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що даний шлюб існує формально, позивачка миритися не бажає, сторони не підтримують сімейні відносини, а тому наявні підстави для розірвання шлюбу.

У відповідності до ст.113 СК України особа , яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивачка просить залишити прізвище « ОСОБА_4 ».

Що стосується місця проживання малолітньої дитини.

Відповідачем не спростовано, за допомогою належних та допустимих доказів, факту проживання дітей разом із матір`ю, як і не подано жодного доказу на підтвердження проживання дитини разом із ним чи наявності між сторонами спору про місце проживання дочки.

Вищевказане відповідає правовій позиції Верховного Суду, що висловлена ним у постанові від 18 липня 2022 року у справі № 405/4659/21 (Провадження № 61-5775св22).

Враховуючи, що сторони не зверталися до суду при розгляді цієї справи із вимогами про визначення місця проживання дитини з одним із батьків, суд, враховуючи принципи змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, в межах доводів та вимог позову про розірвання шлюбу, оскільки матеріали справи не містять доказів про наявність такого спору між сторонами, відповідач не подавав до суду своїх заперечень щодо проживання спільної дочки разом із матір`ю, вважає залишити проживати дочку м/ ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з матір"ю, чим лише констатує місце проживання дитини, не визначаючи та не змінюючи його.

Позивачка у позовній заяві не ставить питання про стягнення з відповідача на її користь сплачені судові витрати.

Керуючись ст.ст. 81, 141, 263, 264, 265, 268, 280-282, 352, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 56, 105, 110, 111, 112, 113 Сімейного Кодексу України, суд,-

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 05 листопада 2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Володимирецького районеного управління юстиції у Рівненській області, про що зроблено відповідний актовий запис за №72.

Після розірвання шлюбу залишити прізвище ОСОБА_1 - " ОСОБА_4 ".

Залишити малолітню дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживати з матір`ю.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. У відповідності до п.15.5) розділу Х111 Прикінцеві положення, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються до або через Володимирецький районний суд Рівненської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуюча: Котик Л.О.

Учасники процесу:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання за адресою згідно відповіді з ЄДДР: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ;