Справа № 147/1409/24
Провадження № 2/147/69/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2025 року с-ще Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Мудрак А.М.,

з участю секретаря Чудак Г.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (в редакції позовних вимог від 06.11.2024) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилася спадщина, до якої входить земельна ділянка за кадастровим номером :02:018:0108, площею 0,0936 га, та житловий будинок, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , які належали їй на праві приватної власності. За життя ОСОБА_3 було складено заповіт 21.06.2010 на користь позивача та його брата ОСОБА_2 , в якому ОСОБА_3 заповідала належне їй майно в рівних частках останнім. До теперішнього часу, зі спливом 6-місячного терміну з моменту відкриття спадщини позивач не прийняв спадщину. Для отримання спадщини він не зміг у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки не знав про існування заповіту на його користь.

Покійна ОСОБА_3 не повідомляла ОСОБА_1 про наявність заповіту, та і не могла цього зробити, адже з 1999 року ОСОБА_1 по 2013 рік був відсутній на території України, та перебував в такому становищі, що не міг спілкуватися з рідними. Як наслідок рішенням Чечельницького районного суду Вінницької області від 05.06.2002 ОСОБА_1 було визнано безвісті відсутнім. Рішенням Чечельницького районного суду Вінницької області від 13.06.2024 статус безвісти відсутнього з ОСОБА_1 було знято.

Після відновлення своїх прав ОСОБА_1 почав цікавитись спадщиною після смерті свого батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , і тоді він дізнався про наявність заповіту на своє ім`я від ОСОБА_3 . Як наслідок, позивач із спадкового реєстру дізнався про наявність заповіту. Коли позивач звернувся до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини і попросив оформити спадщину, йому повідомили оскільки строк для прийняття спадщини ним пропущений та запропонували звернутись до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до відповіді на адвокатський запит від 16.10.2024 від Тростянецької селищної ради зазначено, що Тростянецька селищна рада не здійснювала оповіщення та виклик спадкоємців.

Таким чином, вважає, що ним пропущений строк прийняття спадщини з поважних причин. Тому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді від 15 листопада 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою суду від 10 грудня 2024 року клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено та витребувано від Другої тростянецької державної нотаріальної контори та від приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області Вірської Алли Іванівни відомості чи зверталась будь-яка особа з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3

На виконання вимог ухвали суду від 10.12.2024 приватним нотаріусом Вірською А.І. 27 грудня 2024 року надано лист-відповідь за вх.№7687/24.

27 січня 2025 року на адресу суду від Другої тростянецької державної нотаріальної контори надійшов лист-відповідь на виконання вимог ухвали суду від 10.12.2024.

06 лютого 2025 року представником позивача адвокатом Конякіним М.С. подано до суду клопотання про витребування доказів, а саме від приватного нотаріуса Середи Н.М. спадкової справи відкритої після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 з метою повного та всебічного розгляду справи.

На виконання вимог ухвали суду від 06.02.2025 приватним нотаріусом Середою Н.М. подано до суду копію спадкової справи №83/2022 після смерті ОСОБА_3 за вх.№886/25 від 11.02.2025.

Ухвалою суду від 12 лютого 2025 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до розгляду по суті.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, представником позивача адвокатом Конякіним М.С. 10.03.2025 подано до суду заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримують та просять задовольнити. Не заперечують проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, 20.03.2025 подав заяву про розгляд справи без його участі, позов визнає, не заперечує щодо задоволення позову.

Згідно з ч.3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

З врахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд, за правилом ч.1 ст. 13 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у випадку його порушення, невизнання або заперечення, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права або інтересу.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 , 1932 року народження, місце смерті смт Тростянець, Гайсинський район, Вінницька область, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданим повторно 19.07.2024 (а.с.8).

Родинний зв`язок позивача з померлою ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 13.04.1970 виданого на ім`я ОСОБА_1 , в якому батьками записані ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (а.с.9).

Батько позивача ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 14.04.2016 (а.с.10).

За життя 21 червня 2010 року ОСОБА_3 зробила заповітне розпорядження, яким усе своє майно заповіла ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних частках. Заповіт посвідчено приватним нотаріусом Вірською А.І. Зареєстровано в реєстрі за №1885 (а.с.11).

За життя ОСОБА_3 на праві власності належала земельна ділянка кадастровий номер :02:018:0108, та житловий будинок на АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з ДЗК про земельну ділянку №НВ-013 (а.с.12-14), договором (а.с.15), технічним паспортом (а.с.16-17).

Позивач в якості доказів поважності пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини надав суду: копію рішення Чечельницького районного суду Вінницької області від 13 червня 2024 року №151/353/24, яким рішення Чечельницького районного суду Вінницької області від 05 червня 2002 року у справі №2-459 про визнання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , безвісно відсутнім, скасовано (а.с.20).

Зі змісту рішення вбачається, що ОСОБА_1 з березня 1999 року по 2013 рік був відсутній на території України, та перебував в такому становищі, що не міг спілкуватися з рідними. В результаті рішенням суду від 05.06.2002 визнаний бузвісті відсутнім.

Відповідно до ч.4 ст. 82 ЦПК України оОбставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Оглянувши в судовому засіданні матеріали спадкової справи №83/2022 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , встановлено, що 05.07.2022 до нотаріуса звернувся з заявою ОСОБА_2 про прийняття спадщини (а.с.82-95).

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Виходячи із змісту ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Положеннями статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає реалізувати своє право на прийняття спадщини, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, подає нотаріусу заяву про прийняття спадщини у строк, встановлений законом.

Згідно з ч.1, ч.3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, у визначений законом строк позивач не прийняв спадщину.

У постанові Верховного Суду від 6 червня 2018 року (справа №592/9058/17-ц; касаційне провадження № 61-200 св 18) вказано, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (ст. 15 ЦК України). Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини посилався на те, що він довгий час перебував за межами України та навіть був визнаний судом безвісті відсутнім, в подальшому він мав намір прийняти спадщину після смерті батька, однак довідався про існування заповіту після смерті матері, до того часу йому не було відомо про існування заповіту, тому не звертався з відповідними заявами до нотаріуса.

Разом з тим, Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20, від 03 березня 2021 року у справі № 145/148/20 та від 15 квітня 2021 року у справі №591/1271/18.

Згідно з ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи дотримуючись принципів диспозитивності та змагальності сторін. Суд розглядає справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Вказані норми процесуального права вказують на необхідність доведення стороною, що звернулась до суду, належними та допустимими доказами вимог, що нею заявлені.

Враховуючи обставини, на які посилається позивач в своєму позові, суд вважає, що зазначені ОСОБА_1 обставини є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини та за можливе визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 247, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ) додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю два місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне ім`я сторін:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , українець громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ;

відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення складено 26 березня 2025 року.

Суддя А.М. Мудрак

Згідно з оригіналом

Виготовлено з АСДС

Суддя А.М. Мудрак

26.03.2025