Справа № 570/1289/25
провадження № 2/570/1069/2025
У Х В А Л А

24 березня 2025 року

Суддя Рівненського районного суду Рівненської області Кушнір Н.В., перевіривши виконання вимог ст.175-177, 184 ЦПК України при подачі цивільного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання свідоцтв про право на спадщину недійсним, визнання права власності в порядку спадкування,

у с т а н о в и в:

покликаючись на відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на право на земельну частку (пай) у землі, що перебуває у колективній власності КПСГП "Нива" розміром 3,03 в умовних кадастрових гектарах, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 представник позивача адвокат Катерина Панчелюга у поданій до суду 05 березня 2025 року через систему "Електронний суд" позовній заяві просить:

1) визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом серія та номер: 585, видане 06.08.2021 приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Степурою О.В. на ім?я ОСОБА_2 ;

2) скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 1,2567 га, що знаходиться на території Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області за межами населеного пункту, цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства; кадастровий номер земельної ділянки :07:033:0300, номер відомостей про речове право: 43376232, дата державної реєстрації: 06.08.2021 на ім?я ОСОБА_2 ;

3) визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку площею 1,2567 га, що знаходиться на території Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області за межами населеного пункту, цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер земельної ділянки :07:033:0300 в порядку спадкування за законом;

4) визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом серія та номер: 584, видане 06.08.2021 приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Степурою О.В. на ім?я ОСОБА_2 ;

5) скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0,4095 га, що знаходиться на території Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області за межами населеного пункту, цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер земельної ділянки :01:005:0250, номер відомостей про речове право: 43376180, дата державної реєстрації: 06.08.2021 на ім?я ОСОБА_2 ;

6) визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку площею 0,4095 га, що знаходиться на території Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області за межами населеного пункту, цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер земельної ділянки :01:005:0250 в порядку спадкування за законом.

Суд встановив, що аналогічний позов поданий адвокатом Катериною Панчелюгою 25 лютого 2025 року і за цим позовом заведена справа №570/822/25.

Ухвалою судді Рівненського районного суду Рівненської області від 26 лютого 2025 року позовна заява у справі залишена без руху.

Серед підстав залишення позову без руху стало те, що позивач не сплатив судовий збір у повному обсязі.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 03 березня 2025 року позовна заява повернута позивачу на підставі п.3 ст.185 ЦПК України за заявою представника позивача.

Крім того, аналогічний позов поданий адвокатом Катериною Панчелюгою 05 березня 2025 року і за цим позовом заведена справа № 570/822/25, судовий збір не сплачений.

Ухвалою судді Рівненського районного суду Рівненської від 06 березня 2025 року позовна заява у справі №570/822/25 повернута позивачу на підставі ч.3 ст.185 ЦПК України за заявою представника позивача.

24 березня 2025 року адвокат Катерина Панчелюга подала аналогічний, третій за рахунком, позов, судовий збір не сплачений.

Отже очевидними є протиправні дії позивача, направлені на маніпуляції з автоматизованою системою розподілу справ.

Відповідно до ч.1, п.2 ч.2 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Згідно з ч.3 ст.44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Ч.4 ст.44 ЦПК України передбачає, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Під зловживанням процесуальними правами слід розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, - що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату. Такі дії, однак, мають повністю штучний характер, подібно тому, як удавана угода у цивільному праві вчиняється лише для цілей прикриття іншої угоди.

Таким чином, позовну заяву слід повернути позивачу, оскільки його представник вчиняє дії, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, і ці дії суддя визнає зловживанням процесуальними правами.

Роз`яснити позивачу наслідки зловживанням процесуальними правами учасниками судового процесу, обов`язок щодо запобігання яким покладений на суд:

- суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; у випадку повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами суд стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

Враховуючи вищевикладене, суддя вважає за необхідне вказану позовну заяву повернути позивачу та попередити про необхідність утриматись від протиправних дій, оскільки вони можуть призвести до застосування судом заходу процесуального примусу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі наведеного, керуючись ст.44, 353 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання свідоцтв про право на спадщину недійсними, визнання права власності в порядку спадкування - повернути позивачу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Рівненського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Кушнір Н.В.