Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/998/25
Провадження № 2/279/795/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 березня 2025 року м. Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Івашкевич О.Г., з секретарем судового засідання Гончаровою Ю.Ю., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу № 279/998/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до Горщиківської сільської ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

13.02.2025 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області звернувся ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , з позовом до Горщиківської сільської ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_3 . В липні 2024 року при наведенні порядку в будинку, де проживала його мати, в шафі в особистих речах знайшов державний акт серії ЯБ № 849137 на право власності на земельну ділянку площею 2,61 га. В лютому 2025 року позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом, але роз`ясненням державного нотаріуса Першої Коростенської державної нотаріальної контори від 07 лютого 2025 року за № 63/01-16 йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, так як він у встановлений законом термін не вступив в права спадкоємця.

З огляду на зазначені обставини змушений звернутися до суду для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 17.02.2025 року відкрито загальне позовне провадження у справі, та призначено підготовче засідання.

Відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання, ухвалу про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками отримав 21.02.2025, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, правом подачі відзиву на позов не скористався. Подав до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у відсутність представника, у прийняті рішення покладається на розсуд суду.

13.02.2025 року представник позивача подав до суду заяву в якій просить підготовче засідання проводити без його участі та участі позивача та призначити справу до судового розгляду. Позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

Під час підготовчого провадження та проведення підготовчого засідання у даній справі вчинено підготовчі дії, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України, зокрема, з`ясовано обсяг доказів, встановлено порядок з`ясування обставин та дослідження доказів під час розгляду справи по суті; визначено дату проведення судового засідання для розгляду справи по суті.

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 17.03.2025 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні о 11 год. 00 хв. 24.03.2025 року.

Відповідач у судове засідання не зявився, в матеріалах провадження міститься заява про розгляд справи у його відсутність.

Позивачем подано до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі просить їх задовольнити.

В силу ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази та проаналізувавши їх з точки зору належності, допустимості, достовірності та достатності, суд дійшов висновку про наступне.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

За змістом ст. 124 Конституції України юрисдикція загальних судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України, у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 72 років в м. Коростень, Житомирської області померла ОСОБА_3 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданим виконкомом Горщиківської сільської ради Коростенського району Житомирської області 09.08.2010 року.

З довідки виконавчого комітету Горщиківської сільської ради Коростенського району Житомирської області від 11.07.2024 року слідує, що гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , була зареєстрована і проживала на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_1 . За вищевказаною адресою на день смерті проживала і була зареєстрована одна.

Позивач відноситься до першої черги спадкування за законом, що стверджується доданими до позовної заяви документами, а саме свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 24 жовтня 2000 року.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, відповідно до якого заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі.

Заява про прийняття спадщини підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження. У разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів. Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Зазначене свідчить про те, що заява про прийняття спадщини має бути виконана (написана) спадкоємцем особисто, однак подана може бути безпосередньо спадкоємцем до нотаріуса або направлена йому засобами поштового зв`язку, при цьому справжність підпису спадкоємця може бути посвідчена нотаріально або не посвідчена нотаріально. Відсутня і заборона того, що така заява не може бути доставлена до нотаріуса представником спадкоємця, оскільки заборона стосується лише написання такої заяви представником від імені спадкоємця.

Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Згідно зі ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таку позицію послідовно дотримується у своїй практиці Верховний Суд, зокрема у справі № 172/888/18 у постанові від 30.07.2020 року.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

У цій справі шестимісячний строк подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 сплив 07.02.2011 року, а позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини лише у лютому 2025 року .

Поважність причин пропуску позивачем строку подання заяви про прийняття спадщини обґрунтовується тим, що він не був обізнаний щодо існування державного акту на право власності на земельну ділянку 2,61 га. про наявність якого він дізнався лише в липні 2024 року.

Інших причин позивачем не зазначено.

Суд, дослідивши зміст позовної заяви та долучені до нього докази дійшов висновку, що позивачем не наведено жодної обставини, яка була об`єктивною та непереборною перешкодою, та з якою закон пов`язує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, тобто не встановлено наявність істотних труднощів для своєчасного прийняття спадщини.

Згідно ст.12, 81 ЦПК України сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.

Поважність причин пропуску позивачем строку на подачу заяви про прийняття спадщини не підтверджено належними, достатніми та допустимими доказами.

Наведені у позовній заяві обставини не відносяться до таких, що дають підстави для застосування ч.3 ст.1272 ЦК України.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як необізнаність позивача про наявність спадкового майна та відкриття спадщини.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 квітня 2024 року у справі № 161/17389/23.

Якщо ж відповідний строк пропущений через те, що спадкоємець не знав про спадкову масу і це єдина підстава пропуску строку, оскільки інших перешкод встановлено не було, то положення частини третьої статті 1272 ЦК України взагалі не застосовуються у цьому випадку.(постанова Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12).

Враховуючи вищевикладене, у зв`язку з недоведеністю позовних вимог у задоволенні позову слід відмовити.

Судові витрати у справі, відповідно до ст.141 ЦПК України, покласти на позивача.

Керуючись ст. ч.3 ст.1272 ЦК України та ст. 4, 12, 19, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Горщиківської сільської ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його винесення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та учасники:

Позивач: ОСОБА_1 , місце знаходження: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ;

Відповідач: Горщиківська сільська рада Коростенського району Житомирської області, місце знаходження: Житомирська обл., Коростенський р-н., с. Горщик, вул. Центральна, буд.31, .

Суддя: Оксана ІВАШКЕВИЧ