Справа № 279/580/25
Провадження № 2/279/662/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 березня 2025 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Недашківської Л.А., з секретарем Хомутовською М.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу №279/580/25 за позовом Керівника Коростенської окружної прокуратури Мамкута А. в інтересах держави в особі Коростенської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Керівник Коростенської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі в особі Коростенської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кимінального правопорушення. В обгрунтування позовних вимог зазначив, що ОСОБА_1 18.05.2017 близько 13 години, маючи умисел на вчинення незаконної порубки дерев у лісах з метою подальшого збуту незаконно зрубаних дерев, порушуючи встановлений чинним законодавством порядок проведення рубок лісу, у порушення ст.69 Лісового Кодексу України, ст.ст.12,40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п.п.2,4 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007, усвідомлюючи протиправний та суспільно небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх наслідки, з корисливих мотивів, вдома взяв власну бензопилу марки «Shtihl», та з метою вчинення незаконної порубки дерев, прийшов до лісонасаджень, що розташовані неподалік села Обиходи, Коростенського району, у кварталі 47 виділу 13 Коростенського лісництва ДП «Коростенський лісгосп АПК», де без спеціального передбаченого законом дозволу, використовуючи бензопилу, самовільно зрізав тринадцять сироростучих дерев породи «сосна», шляхом їх відокремлення від кореня, діаметрами пнів 40x37 см, 39x39 см, 29x28 см, 33x32 см, 40x33 см, 37x35 см, 36x37 см, 39x35 см, 37x42 см, 38x37 см, 43x42 см, 34x36 см, 39x40, стовбури яких порізав на колоди. Після цього 19.05.2017 ОСОБА_1 намагаючись реалізувати незаконно зрубані дерева, запропонував придбати їх ПП «Пироженко М.В.», який не будучи обізнаним про протиправні дії ОСОБА_1 , погодився на пропозицію останнього. Але того ж дня 19.05.2017, близько 18 години 58 хвилин під час збуту незаконно зрубаних дерев, на місці вчинення правопорушення, дії ОСОБА_1 були виявлені та припинені працівниками лісової охорони ДП «Коростенський лісгосп АПК». Внаслідок вчинення незаконної порубки дерев ОСОБА_1 заподіяв істотну шкоду навколишньому природному середовищу на загальну суму 80333,86 гривень. Ухвалою Коростенського міськрайонного суду від 02.12.2024 у справі № 279/2479/24 звільнено ОСОБА_1 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 КК України, на підставі ст.49 КК України - у зв`язку з закінченням строків давності. Цивільний позов прокурора у вказаній справі - залишено без розгляду. Ухвала Коростенського міськрайонного суду від 02.12.2024 у справі № 279/2479/24 набрала законної сили 10.12.2024. Просить стягнути з ОСОБА_1 на користь держави, в особі Коростенської міської ради, заподіяну кримінальним правопорушенням шкоду в сумі 80333,86 грн.

Справа розглянути за правилами спрощеного позовного провадженя.

Відповідач про розгляд справи повідомлявся належним чином за зареєстрованим місцем проживання , відзив на позовну заяву не подав.

Згідно наявної у матеріалах справи довідки про причини повернення/досилання конверт повернувся до суду із відмітками "адресат відсутній за вказаною адресою", "за закінченням терміну зберігання".

Частина 1 статті 131 ЦПК України зобов`язує учасників судового процесу повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю. Рекомендовані поштові картки, листи та бандеролі з позначкою «Вручити особисто», рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка» приймаються для пересилання лише з рекомендованим повідомленням про їх вручення (пункти 11 та 17 Правил надання послуг поштового зв`язку).

Рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу (пункт 99 Правил надання послуг поштового зв`язку).

Відповідно до пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження.

Поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі, зокрема, закінчення встановленого строку зберігання.

Встановлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням.

У постановах від 14.08.2020 року та від 13.01.2020 року у справі №910/22873/17 Верховний суд зазначав, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Судом враховується рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011 згідно яких у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема позовній заяві) яка відповідає місцю реєстрації відповідача, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене йому належним чином.

Суд зауважує, що наразі у суду відсутні можливості сповіщення відповідача за допомогою інших засобів зв`язку, а подальші, додаткові дії щодо направлення виклику відповідачу до суду за місцем його реєстрації призведуть лише до несвоєчасності розгляду справи.

Крім того, про розгляд справи відповідач була повідомлена шляхом опублікування оголошення на веб-сайті судової влади України.

Правом на подання відзиву у встановлений судом строк відповідач не скористалась, про наслідки ненадання учасником справи заяв по суті справи у встановлений судом строк був повідомлений в ухвалі про відкриття провадження у справі від 28.01.2025 року.

Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши письмові матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ухвалою Коростенського міськрайонного суду від 02.12.2024 у справі № 279/2479/24 звільнено ОСОБА_1 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 КК України, на підставі ст.49 КК України - у зв`язку з закінченням строків давності. Цивільний позов прокурора у вказаній справі - залишено без розгляду. Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_1 18.05.2017 близько 13 години, маючи умисел на вчинення незаконної порубки дерев у лісах з метою подальшого збуту незаконно зрубаних дерев, порушуючи встановлений чинним законодавством порядок проведення рубок лісу, у порушення ст.69 Лісового Кодексу України, ст.ст.12,40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п.п.2,4 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007, усвідомлюючи протиправний та суспільно небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх наслідки, з корисливих мотивів, вдома взяв власну бензопилу марки «Shtihl», та з метою вчинення незаконної порубки дерев, прийшов до лісонасаджень, що розташовані неподалік села Обиходи, Коростенського району, у кварталі 47 виділу 13 Коростенського лісництва ДП «Коростенський лісгосп АПК», де без спеціального передбаченого законом дозволу, використовуючи бензопилу, самовільно зрізав тринадцять сироростучих дерев породи «сосна», шляхом їх відокремлення від кореня, діаметрами пнів 40x37 см, 39x39 см, 29x28 см, 33x32 см, 40x33 см, 37x35 см, 36x37 см, 39x35 см, 37x42 см, 38x37 см, 43x42 см, 34x36 см, 39x40, стовбури яких порізав на колоди. Після цього 19.05.2017 ОСОБА_1 намагаючись реалізувати незаконно зрубані дерева, запропонував придбати їх ПП «Пироженко М.В.», який не будучи обізнаним про протиправні дії ОСОБА_1 , погодився на пропозицію останнього. Але того ж дня 19.05.2017, близько 18 години 58 хвилин під час збуту незаконно зрубаних дерев, на місці вчинення правопорушення, дії ОСОБА_1 були виявлені та припинені працівниками лісової охорони ДП «Коростенський лісгосп АПК». Внаслідок вчинення незаконної порубки дерев ОСОБА_1 заподіяв істотну шкоду навколишньому природному середовищу на загальну суму 80333,86 гривень.

Закриття кримінального провадження у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності (п.1 ч.2 ст.284 КПК) є нереабілітуючою підставою, а тому така особа не звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду, заподіяну її протиправними діями. У такому разі позивач вправі вирішити свої вимоги в порядку цивільного судочинства.

Частиною 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно із ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до частини першої статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до статті 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ст.128 КПК України цивільний позов в інтересах держави щодо відшкодування шкоди заподіяної злочином пред`являється прокурором. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ст.5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарській обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» природні ресурси є власністю Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами України.

Стаття 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Частиною 1 ст.69 вказаного Закону передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Факт завдання шкоди відповідачем підтверджується відомістю обчислення розміру шкоди, відповідно до якої розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки дерев становить 80333, 86 грн.

Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у сукупності, суд вважає позов доведеним, обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76 81, 89, 141, 263 265 ЦПК України, ст. ст.1166, 1190 ЦК України, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища»,

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Коростенської міської ради Житомирської області 80333 (вісімдесят тисяч триста тридцять три) гривні 86 копійок шкоди заподіяної внаслідок кримінального правопорушення.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень судового збору.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня проголошення (складення) рішення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Сторони:

Позивач Коростенська міська рада, місце знаходження: 11501, м. Коростень, вул. Грушевського, 22, Житомирська область, РНОКПП 04053507.

Відповідач ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Суддя Недашківська Л.А.

копія згідно з оригіналом