Провадження № 2/554/1461/2025
У Х В А Л А

24 березня 2025 року м. Полтава

Октябрський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого судді Сініцина Е.М.,

за участю секретаря Кувіти М.М.,

розглянувши матеріали справи за позовом приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» до ОСОБА_1 , про стягнення страхового відшкодування в порядку регресу,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Октябрського районного суду м. Полтави перебуває цивільна справа за позовом приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» до ОСОБА_1 , про стягнення страхового відшкодування в порядку регресу.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 22 листопада 2024 року було відкрите провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику, але з повідомленням сторін про дату та час судового засідання.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 23 січня 2025 року постановлено розгляд цивільної справи за вказаним позовом проводити у порядку загального позовного провадження та розпочато підготовче провадження.

Відповідачем у справі ОСОБА_1 заявлено клопотання, які суд вважає за необхідне розглянути із постановленням ухвали, відповідно до ч. 5 ст. 259 ЦПК України.

Так, позивачем заявлено клопотання про «прийняття постанови про переоформлення позовних матеріалів», яке мотивоване тим, що «копії позовних документів оформлені або недбало, або ж таким чином, щоб викликати труднощі при читанні, або ввести відповідача чи інших осіб в оману щодо об?єму й інформаційного наповнення доказами по справі. Також, є копії, які складно або неможливо прочитати, в основному через дрібний та/або розмитий шрифт. Крім того, оформлення документів надає можливості для їх неоднозначного сприйняття або наповнення різним змістом екземплярів одного й того ж документу. Так, список додатків складено без наведення числа аркушів, а копії ряду ключових документів більше нагадують ледь заповнені бланки».

Відповідач вказує, що при таких недоліках працювати з документами, тим більше, з огляду на масу негативних відгуків в інтернеті про роботу ПрАТ Уніка, є надто ризикованим.

Дослідивши зазначене клопотання, суд зазначає, що у його задоволенні необхідно відмовити, з огляду на те, що процесуальної дії із переоформлення матеріалів позову не передбачено процесуальним законом.

Більш того, оцінку доступності для читання матераілам позовної заяви надано судом при дослідженні під час вирішення питання про відкриття провадження по справі, у результаті чого встановлено, що матеріали позовної заяви відповідають вимогам ст.ст. 95, 175, 177 ЦПК України та ДСТУ 4163:2020 «Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації. Вимог до оформлення документів», прийнятої 01 липня 2020 р. за № 144 в частині дотримання вимог до розміру друкарського шрифту.

Посилання на наявність негативних відгуків в інтернеті про роботу ПрАТ «СК «Уніка» суд не приймає до уваги, оскільки зазначені відомості не стосуються предмету розгляду та не є предметом доказування у справі.

Відповідно, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання відповідача про прийняття постанови про переоформлення позовних матеріалів.

Також, відповідачем заявлено клопотання про витребування доказів у справі, зокрема просить суд витребувати:

«від Управління патрульної поліції в Полтавській області:

1. Довідка із зазначенням вихідних та вхідних даних (номери, дати, печатки, підписи, виконавці) по кожному з документів листування з ПрАТ СК Уніка, які стосуються ДТП, що відбулася 09.04.2024 р. та оформлена протоколом ААД 629544.

2. Надати копії зазначених у п. 1 документів.

3. Надати копію картки ДТП, що відбулася 09.04.2024 р. та оформлена протоколом ААД 629544.

4. Надати довідки по технічних паспортах та джерелах інформації, з яких зафіксовані дані паспортів, щодо транспортних засобів, які прийняли участь у ДТП, що відбулася 09.04.2024 р. та оформлена протоколом ААД 629544.

5. Довідки про історію порушень ПДР та участі у ДТП (у будь-якій формі - винуватець, потерпілий, свідок) ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та автомобіля Шкода Кодіак д.н.з. НОМЕР_1 , за останні 10 років

6. Надати до суду матеріали поліції з фотовідеофіксації місця ДТП, що відбулася 09.04.2024 р. та оформлена протоколом ААД 629544; в т.ч. зазначити тип, марку серійний та заводський номер, номер інвентарного обліку технічного засобу фотовідеофіксації (або аналогічні дані апаратури свідка даної ДТП).

7. Пояснення, рапорти тощо патрульних та інших працівників, які стосуються обставин та матеріалів ДТП, що відбулася 09.04.2024 р. та оформлена протоколом ААД 629544, у процесі дисциплінарної та адміністративної практики (або довідка про відсутність таких пояснень, рапортів, звітів тощо).

8. Довідка щодо інформації в базах даних МВС, яка стосується ДТП, що відбулася 09.04.2024 р. та оформлена протоколом ААД 629544 : дати та час занесення (ідентифікаційний номер та що саме було занесено), внесення змін (та які саме зміни), кому та коли видавалася інформація назовні структур МВС, та що саме видавалося.»

Крім того, позивач просить суд витребувати:

«від ПрАТ СК Уніка:

1. Довідка із зазначенням вихідних та вхідних даних (номери, дати, печатки, підписи, виконавці) по кожному з документів, поданих у якості доказів до регресного позову до ОСОБА_1 .

2. Довідка із зазначенням вихідних та вхідних даних (номери, дати, печатки, підписи, виконавці) по кожному з документів листування з органами МВС, які стосуються ДТП, внаслідок якої подано регресний позов до ОСОБА_1 . Як мінімум, це Довідка, надана поліцією, згадувана у зверненні до Октябрського райсуду м. олтави по адмін.справі 554/3813/24, предметом якої була дана ДТП.

3. Матеріали по замовлених та проведених експертизах, які стосуються ДТП, внаслідок якої подано регресний позов до ОСОБА_1 . Або довідка, що такі експертизи не замовлялися, або що було відмовлено в експертизах тощо.

4. Додаткові матеріали (свідчення очевидців ДТП, фотовідеозаписи тощо, які не ввійшли до представлених доказів ), що стали підставою для висновку про повне й однозначне співпадіння пошкоджень, заподіяних ДТП з участю ОСОБА_1 , з тими, які були предметом ремонту - страхового випадку.

5. Або подати заперечення проти витребування даних доказів.»

Крім того, просить витребувати:

«від тех центру "Шкода":

Довідка по ремонтних роботах, в частині ремонту зовнішніх пошкоджень, а також діагностики, ремонту та налаштування гальмової системи автомобіля "Шкода Кодіак" д.н.з. НОМЕР_1 , за весь період обслуговування.».

Дослідивши клопотання про витребування доказів, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

З огляду на зазначені норми, суд зазначає, що клопотання про витребування доказів не відповідає вимогам ч.2 ст. 84 ЦПК України, оскільки клопотання не містить відомостей щодо того, які обставини може підтвердити кожен із запитуваних доказів, або аргументи, які він може спростувати, а також не зазначено підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа.

Більш того, документи, які просить витребувати позивач повинні мати відношення до предмету розгляду у справі, однак, позивачем вказане не обґрунтоване.

Документи, які позивач просить витребувати в УПП у Полтавській області, з огляду на те, що зазначені документи вказують на обставини дорожньо-транспортної пригоди, не підлягають витребовуванню, оскільки оцінку зазначеним обставинам надано у Постанові Октябрського районного суду м. Полтави від 04.07.2024 року у справі № 554/3813/24, що стосувалась розгляду ДТП за участі відповідача, а позов у даній справі, відповідно, є похідним, за наслідками розгляду вказаної справи.

В частині витребування доказів від ПрАТ «СК «Уніка» суд вказує, що відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Тобто, позивач, надаючи суду докази, що додані до позовної заяви дотримується покладеного на нього обов`язку доказування, у той час, як відповідач не наводить жодних обґрунтованих доводів, що підтвердять чи спростують позицію позивача, тому відсутні підстави для витребування у відповідача Довідки із зазначенням вихідних та вхідних даних (номери, дати, печатки, підписи, виконавці) по кожному з документів, поданих у якості доказів до регресного позову до ОСОБА_1 ; Довідки із зазначенням вихідних та вхідних даних (номери, дати, печатки, підписи, виконавці) по кожному з документів листування з органами МВС, які стосуються ДТП, внаслідок якої подано регресний позов до ОСОБА_1 . Як мінімум, це Довідка, надана поліцією, згадувана у зверненні до Октябрського райсуду м.П олтави по адмін.справі 554/3813/24, предметом якої була дана ДТП; Матеріалів по замовлених та проведених експертизах та Додаткових матеріалів.

В частині витребування доказів від «тех центру шкода» суд дотримується вищенаведеної позиції щодо недотримання позивачем вимог до необхідності зазначення які обставини може підтвердити кожен із запитуваних доказів, або аргументи, які він може спростувати, а також не зазначено підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа.

Суд вказує, що клопотання не відповідає вимогам ч. 2 ст. 183 ЦПК України, з огляду на те, що воно не містить відомостей, необхідність зазначення яких передбачена п.4 ч. 2 ст. 183 ЦПК України, тобто місцезнаходження та реквізити Управління патрульної поліції у Полтавській області та «тех центру шкода».

Окрім розглянутих судом клопотань, позивачем надано клопотання про призначення автотехнічної, автотоварозначної та трасологічної експертиз у справі, що мотивовано недовірою відповідача до доказів наданих позивачем.

Відповідач вказує, що із проведених з автомобілем робіт необхідно виокремити ті, що стосуються ДТП, яке відбулось 09.04.2024 року, а не виконані під його формальним приводом; необхідно відтворити дорожньо-транспортну ситуацію при обставинах ДТП 09.04.2024 року.

У клопотанні відповідач також зазначає непогодження з судовими рішеннями у справі №554/3813/24.

Дослідивши зазначене клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.ч. 1-5 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно з ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що суд має право для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки чи ремесла, призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі, у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно з ч.ч. 3-7 ст. 139 ЦПК України, експерт, спеціаліст чи перекладач отримують винагороду за виконану роботу, пов`язану зі справою, якщо це не входить до їхніх службових обов`язків.

Суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат.

У випадках, коли сума витрат на оплату послуг експерта, спеціаліста, перекладача, або витрат особи, яка надала доказ на вимогу суду, повністю не була сплачена учасниками справи попередньо або в порядку забезпечення судових витрат, суд стягує ці суми на користь спеціаліста, перекладача, експерта чи експертної установи зі сторони, визначеної судом відповідно до правил про розподіл судових витрат, встановлених цим Кодексом. Суд має право накласти арешт на грошові кошти чи майно такої сторони в межах сум, присуджених до стягнення, в порядку, встановленому цим Кодексом для забезпечення позову.

Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта, спеціаліста, перекладача має бути співмірним зі складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт.

Тобто, проведення експертизи у цивільному процесі є процесуальним заходом, що спрямований на дослідження особою, що має спеціальні знання у сфері іншій, ніж право експертом, переважно на відплатній основі, певних обставин, та надання експертом відповідей на запитання, що поставлені судом, та які можуть бути запропоновані учасниками справи.

Суд наголошує, що на клопотання про призначення експертизи поширюються вимоги ст. 183 ЦПК України.

Зі змісту клопотання вбачається, що позивач, заявляючи клопотання про проведення трьох різних видів експертиз, відповідно скориставшись правом, передбаченим ч.5 ст.103 ЦПК України, не наводить запитань, відповіді на які необхідно надати експерту за наслідком проведення запропонованих відповідачем експертиз, а також не вказує які обставини чи вартість робіт він вважає невстановленими чи невірно встановленими.

Більш того, суд наголошує, що питання необхідності проведення автотехнічної та трасологічної експертиз суд оцінює критично, з огляду на те, що обставини, які підлягають розгляду при їх проведенні були досліджені у справі № 554/3813/24, Постанова у якій від 04.07.2024 року набрала законної сили, відповідно, зазначені обставини не підлягають встановленню та доказуванню у даній справі на підставі ч.ч.4,6 ст.82 ЦПК України, згідно яких обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Окрім наведеного, клопотання про призначення експертиз, всупереч ст. 139 ЦПК України, не містить зазначення особи про виконання ним обов`язку сплатити витрати на оплату послуг експерта.

Стосовно непогодження відповідача зі змістом судових рішень у справі 554/3813/24 суд зазначає про те, що чинним цивільним процесуальним законодавством передбачено механізм апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, що в повній мірі забезпечує право та можливість учасників справ викласти своє непогодження зі змістом оскаржуваних рішень, відтак непогодження відповідача у даній справі із певним рішенням суду в іншій справі, що набрало законної сили суд не приймає до уваги.

Розглядаючи клопотання ОСОБА_1 про призначення заінтересованою особою його матір ОСОБА_3 , яке мотивовано тим, що він знаходиться на значному утриманні матері, ніде не працює, є студентом, стипендію не отримує. Наразі його з матір`ю бюджет нижчий від прожиткового мінімуму сім`ї, а внаслідок судів у них страждає підсобне господарство. Вказує на обставини скрутного матеріального становища, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ст. 47 ЦПК України, здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Неповнолітні особи віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також особи, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді у справах, що виникають з відносин, у яких вони особисто беруть участь, якщо інше не встановлено законом. Суд може залучити до участі в таких справах законного представника неповнолітньої особи або особи, цивільна дієздатність якої обмежена. У разі реєстрації шлюбу фізичної особи, яка не досягла повноліття, вона набуває цивільної процесуальної дієздатності з моменту реєстрації шлюбу. Цивільної процесуальної дієздатності набуває також неповнолітня особа, якій у порядку, встановленому цим Кодексом, надано повну цивільну дієздатність.

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Статтями 52-53 ЦПК України врегульовано питання участі у справі третіх осіб.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 52 ЦПК України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 52 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Питання заінтересованих осіб у цивільному процесі врегульовано ч. 4 ст. 294 ЦПК України, відповідно якої суд розглядає справи окремого провадження за участю заявника і заінтересованих осіб.

Зі змісту клопотання вбачається, що відповідач просить суд призначити заінтересовану особу у справі, однак, як вищенаведено, участь заінтересованих осіб процесуальним законом допускається у справах окремого провадження, тоді як у даному випадку, відповідно до Ухвал суду від 22.11.2024 року та 30.12.2024 року, справа розглядається за правилами позовного провадження.

Крім того, зі змісту клопотання вбачається, що фактично відповідач просить суд залучити до розгляду справи третю особу, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Вказане мотивує тим, що перебуває на частковому утриманні матері ОСОБА_3 , та скрутним матеріальним становищем.

Суд зазначає, що підставою для залучення до участі у справі третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, є виключно наявність обставин коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін.

При цьому, відповідач у справі є дієздатною особою, відповідно до ст. 30 ЦК України, якою встановлено, що цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними.

Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання.

Оскільки ОСОБА_1 є повнолітньої особою, не надав доказів недієздатності або обмеженою дієздатності, він наділений цивільною процесуальною дієздатністю з огляду на положення ст. 47 ЦПК України, тому, в клопотанні про призначення заінтересованої особи слід відмовити.

Окрім вищезазначеного, аналогічну заяву до суду подано ОСОБА_3 , що є матір`ю відповідача, яке, проміж іншого, що зазначено відповідачем у його клопотанні, містить обставини представництва інтересів ОСОБА_1 у іншій справі.

Дослідивши зазначену заяву, суд виходить із вищенаведеної правової позиції, що викладена відносно аналогічного клопотання відповідача.

Водночас, суд вважає за необхідне наголосити, що розгляд даної справи та її правові наслідки не створюють процесуальних наслідків для ОСОБА_3 , питання ж спільного проживання та ведення спільного бюджету відповідача та ОСОБА_3 не створює, не змінює та не припиняє існуючих правовідносин між учасниками справи.

Відповідно, у заяві ОСОБА_3 про призначення заінтересованої особи слід відмовити.

Також відповідачем подано до суду заяву про відкладення справи, судове засідання у якій призначено на 24.03.2025 року о 10 год.00 хв., яке мотивовано тим, що у справі про адміністративне правопорушення №554/3813/24 його представляв адвокат, який на думку Шостака Б.О., своєю бездіяльністю допустив порушення його прав у вказаній справі, з огляду на що відповідач, з урахуванням обставин свого матеріального становища, звернувся до голови Ради Адвокатів Полтавської області з проханням призначити захисника.

Крім того, зазначив, що ним зібрані не всі докази, які він бажає подати, оскільки не надійшли всі відповіді на подані ним запити.

Дослідивши зазначене клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Питання про відкладення підготовчого судового засідання врегульовано ч.2 ст.198 ЦПК України, відповідно до якої, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках:

1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу;

2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача;

3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Частиною 2 статті 223 ЦПК України визначено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Частиною другою статті 197 ЦПК України встановлено, що в підготовчому засіданні суд:

1) оголошує склад суду, а також прізвища, імена та по батькові секретаря судового засідання, перекладача, спеціаліста, з`ясовує наявність підстав для відводів;

2) з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, провести позасудове врегулювання спору шляхом медіації, передати справу на розгляд третейського суду або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді;

3) у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви;

4) вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше;

5) може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи;

6) з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі;

7) з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше;

8) вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста;

9) за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення;

10) вирішує заяви та клопотання учасників справи;

11) направляє судові доручення;

12) встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення;

13) встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення;

14) встановлює строки та порядок врегулювання спору за участю судді за наявності згоди сторін на його проведення;

15) призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті;

16) встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання;

17) з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат;

18) вирішує питання про колегіальний розгляд справи;

19) здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Досліджуючи заяву про відкладення розгляду справи під час підготовчого провадження, судом встановлено, що підстав для відкладення підготовчого засідання, як із заяви відповідача, так із матеріалів справи не встановлено.

Суд зазначає, що оскільки справа слухається з моменту відкриття провадження 22.11.2024 року, відповідач повідомлявся про дату та час розгляду справи, ознайомлювався з матеріалами справи 25.12.2024 року, отримував копії довідок та Ухвали суду 24.02.2025 року, про що свідчать його особисті підписи, тому, на переконання суду, мав достатній строк для залучення адвоката, зібрання необхідних, на його переконання, доказів та подання їх до суду.

Саме за заявами відповідача у справі від 21.01.2025 року та 20.02.2025 року судом було відкладено підготовче судове засідання, що було призначене на 23 січня 2025 року та 24 лютого 2025 року.

Аналогічної думки суд дотримується в частині зазначення відповідачем обставин пошуку ним адвоката, оскільки з моменту відкриття провадження у справі, відповідачем адвоката залучено не було, що мотивовано відсутністю необхідності в адвокаті.

Іншого обґрунтування необхідності відкладення підготовчого судового засідання відповідачем не наведено, тому подальше відкладення підготовчого судового засідання може призвести до порушення законних прав та інтересів учасників справи.

Оглянувши матеріали справи, суд вважає, що у порядку підготовчого провадження судом вчинено всі необхідні процесуальні дії, передбачені ст.197 ЦПК України, для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Судом встановлено, що підстав для відкладення підготовчого судового засідання або оголошення перерви у порядку ст.198 ЦПК України судом не вбачається.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи.

Водночас, виходячи із наведеного правового обґрунтування, суд вважає за можливе закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Судом встановлено, що у зв`язку з необхідністю роз`яснення в судовому засіданні правової позиції відповідача, суд вважає визнати його явку обов`язковою.

Керуючись ст.ст. 42, 47, 48, 52, 53, 77, 84, 95, 103, 104, 139, 175, 177, 183, 198, 223, 197, 260-261, 294 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

У клопотанні відповідача ОСОБА_1 , про прийняття постанови про переоформлення позовних матеріалів відмовити.

У клопотанні відповідача ОСОБА_1 , про призначення автотехнічної, автотоварозначної та трасологічної експертиз відмовити.

У клопотанні відповідача ОСОБА_1 , про призначення заінтересованої особи у справі відмовити.

У заяві ОСОБА_3 , про призначення заінтересованої особи відмовити.

У заяві відповідача ОСОБА_1 , про відкладення розгляду справи відмовити.

Закрити підготовче провадження по цивільній справі за позовом приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» до ОСОБА_1 , про стягнення страхового відшкодування в порядку регресу.

Призначити справу до судового розгляду по суті в залі судових засідань Октябрського районного суду м. Полтави на 21 квітня 2025 року на 11 год. 30 хв.

Явку відповідача ОСОБА_1 у судове засідання визнати обов`язковою.

Ухвала в частині відмови у задоволенні клопотання про призначення експертизи може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.М. Сініцин.