Справа № 953/2520/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" березня 2025 р.

Київський районний суд міста Харкова у складі судді Вітюка Р.В. перевірив позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна та визнання права власності

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Горшкова О.М., як представниця ОСОБА_1 , звернулася до суду з вказаним позовом до ОСОБА_2 , відповідно до якого просить визначити спільною сумісною власністю подружжя наступне майно:

- автомобіль MERSEDEZ-BENZ, випуску 2010 року, номерні знаки НОМЕР_1 , зареєстрований за відповідачем; в порядку поділу сумісного майна подружжя визнати за позивачем право власності на частину автомобіля; стягнути з відповідача вартість автомобіля, тобто 315 000 грн, визнавши за ним право особистої власності на автомобіль MERSEDEZ-BENZ;

- визнати право власності на частини грошового вкладу на ім`я ОСОБА_2 , які знаходяться на його рахунках: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , які відкритті в АТ КБ "Приватбанк";

- стягнути з відповідача витрати на оплату судового збору в розмірі 4 150 грн та грошові кошти сплачені за надання правової допомоги.

Вказаний позов надійшов засобами поштового зв`язку.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.03.2025 справу передано для розгляду судді Вітюку Р.В.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви з таких підстав.

Згідно з частиною другою статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: довіреністю; ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Системний аналіз наведених норм вказує, що реалізація особою права на подання позову до суду здійснюється шляхом дотримання визначеної процесуальним законом процедури (порядку) захисту порушених прав, яка передбачає виконання чітких та передбачуваних вимог процесуального законодавства щодо форми, змісту позовної заяви, документів, які додаються до неї, недотримання яких має негативні наслідки для позивача, зокрема, передбачені частиною четвертою статті 185 ЦПК України (подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 05.08.2019 у справі № 910/17650/18, з урахуванням аналогічних положень НПК України).

Вказане відповідає гарантованому принципу доступу до правосуддя та узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою гарантовано право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. При цьому запровадження із прийняттям нової редакції ГПК України інституту представництва в судах виключно адвокатами є заходом покликаним на забезпечення ефективного захисту прав та інтересів осіб упродовж розумного строку і дотриманням процедур визначених процесуальним законодавством. Тобто норми процесуального права побудовані на чіткій позиції дисциплінованості як суду так і учасників справи. Вказане покладено в основу засад господарського судочинства з метою спрощення судового розгляду справи, скорочення судового розгляду, а також розвитку поваги в учасників справи один до одного так і до суду. Крім того, означена концепція направлена на уникнення можливості сторонам зловживання наданими їм процесуальними правами (пункти 67, 68 постанови Верховного Суду від 23.07.2020 у справі № 905/2204/19).

Позовна заява у цій справі подана до суду засобами поштового зв`язку та підписана представником позивача адвокатом Горшковою Г.І. Водночас до позовної заяви не додано жодного документа, який би підтверджував повноваження представника на звернення в інтересах ОСОБА_1 з позовною заявою (довіреність; ордер, договір на надання правової допомоги, дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги). Наведене також підтверджується переліком додатків до позовної заяви, в яких відсутні відомості щодо надання документів на підтвердження повноважень представника позивача.

При цьому суд враховує, що Горшкова Г.І. є адвокатом, тобто кваліфікованим спеціалістом, який обізнаний (має бути обізнаний) з положеннями процесуального законодавства щодо необхідності надання доказів на підтвердження повноважень на представництво інтересів особи у суді.

Наслідки недотримання норм процесуального законодавства щодо надання доказів на підтвердження повноважень представника передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України, відповідно до якого заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин, подану позовну заяву слід вважати неподаною, оскільки заява підписана особою, яка не має права її підписувати (до позову не надано документів на підтвердження повноважень представника), що є підставою для повернення позову згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України.

Відповідно до положень статті 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Водночас повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (частини сьома статті 185 ЦПК України).

Керуючись статтями 7, 175, 185, 260, 261, 353 355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна та визнання права власності повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Роман ВІТЮК