Справа № 686/3643/25
Провадження № 2/686/2714/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.03.2025

Хмельницький міськрайонний суд

в складі: головуючого судді - Салоїд Н.М.,

при секретареві - Лоб І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хмельницький в залі суду цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2

про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

У лютому 2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся із позовом до суду, який обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дід ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , свідоцтвом про його народження серії НОМЕР_2 .

На момент смерті спадкодавець був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначена нерухомість є частиною житлового будинку з яких спадкодавцю належить 49/100 частки. Решта 51/100 частки належить Відповідачу яка є донькою спадкодавця та матір`ю позивача. Позивач та відповідач проживають та є власниками квартири АДРЕСА_2 в цьому будинку. До складу спадкового майна належить земельна ділянка площею 0,0891 га надана спадкодавцю та відповідачу для обслуговування житлового будинку. Позивач є спадкоємцем за заповітом, який був складений спадкодавцем та зареєстрований у спадковому реєстрі 19 грудня 2011 року.

Після смерті діда, позивач відповідно до ст. 1268 ЦК України спадщину прийняв, продовжував проживати у будинку, користуватись речами домашнього вжитку, сплачував комунальні платежі.

04 лютого 2025 року позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Однак. нотаріусом Кот М.О. йому було відмовлено у вчинені нотаріальної дії внаслідок того, що позивач пропустив шестимісячний строк звернення із відповідною заявою, та ним не було надано документів про спільне проживання, оскільки адреси реєстрації спадкодавця та спадкоємця різні.

Спадкова справа іншими особами на померлого не відкривалась. Рішень щодо відумерлості спадщини не приймалось.

На поважність пропуску строку прийняття спадщини зазначив, щовважав, що строк прийняття спадщини у зв`язку із введенням воєнного стану було продовжено до 10 місяців.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, повідомлялись про час і місце розгляду справи належним чином, подали заяву у якій просять здійснювати розгляд справи за їх відсутності, заявлені позовні вимоги підтримали, та просили їх задовольнити із підстав викладених у позовній заяві.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, повідомлялась про час і місце розгляду справи належним чином, подала заяву, проти задоволення позовних вимог не заперечує, просила здійснювати розгляд справи без її участі.

2. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 11.02.2025 року у справі відкрито провадження і призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 21.03.2025 року підготовче провадження у справі закрито, її призначено до судового розгляду.

21.03.2025 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення суду по суті заявлених вимог.

3. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 16.07.2024 року виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місці Хмельницькому Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)., про що 16.07.2024 року складено відповідний актовий запис №911. Померлий ОСОБА_3 є дідом позивача, що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_3 та свідоцтвом про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_4 .

ОСОБА_3 за життя склав заповіт від 25 грудня 2011 року зареєстрований в реєстрі за №5025 згідно із яким на випадок його смерті заповів ОСОБА_1 належну йому частину житлового будинку із відповідною частиною надвірних будівель і споруд та земельну ділянку на якій вона розташована.

Позивач ОСОБА_1 04 лютого 2025 року звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Однак. нотаріусом Кот М.О. йому було відмовлено у вчинені нотаріальної дії внаслідок того, що позивач пропустив шестимісячний строк звернення із відповідною заявою, та ним не було надано документів про спільне проживання, оскільки адреси реєстрації спадкодавця та спадкоємця різні.

У передбачений ч. 1 ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк, в який позивач мав звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, позивач не звернувся у зв`язку із тим, що помилково вважав, що продовжений термін для прийняття спадщини до 10 місяців був чинним станом на час його звернення до нотаріальної контори.

Як установлено судом, ОСОБА_1 , зареєстрований та постійно проживає у АДРЕСА_3 , що підтверджується даними його паспорта в одному господарстві дідом, але в різних будинках.

За вказаною адресою був зареєстрований та проживав його дід, ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, дійсно згідно постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719 та роз`яснення Міністерства юстиції України від 11 липня 2022 року перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці.

Проте, строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

Суд вважає, що причина пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті діда є поважною, оскільки позивач не володіючи актами цивільного законодавства, які регулювали питання продовження строку для прийняття спадщини дійсно мали місце. Зазначене обмежило реалізацію права спадкоємця у встановлений законом строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). За положеннями статті 1218 ЦК Українидо складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутися в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

За наведених підстав, суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки повномасштабне вторгнення російської федерації в Україну є загальновідомим фактом, прийнятий нормативний акт КМ України про продовження строку для прийняття спадщини в умовах воєнного стану був опублікований, став певною мірою актом для його виконання, і як наслідок породив об`єктивні труднощі як для певного кола осіб, так і для спадкоємця на вчинення цих дій. тому вважає за необхідне позов задовольнити, визначити позивачеві додатковий строк для подання такої заяви тривалістю у два місяці з дня набрання даним рішенням суду законної сили.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.89 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов?язує спадкоемця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;2) ці обставини визнані судом поважними».

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними с причини, пов?язані з об?єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба

спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов?язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 5, 7, 10, 12, 13, 17, 18, ч. 1, 4, 6 ст. 81, п. 2 ч. 1, ч.1 ст. 141, ч. 3 ст. 258, ч. 1 ст. 259, ч. 6, 8 ст. 259, ст. 263, 264, 265, 266, 267, ч. 6, 7 ст. 268, ч. 1, 2 ст. 273, ч. 1 ст. 352, ст. 354 ЦПК України, ст. ст. 1261, 1268, ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, суд

У х в а л и в :

Позов задовольнити.

Визначити додатковий строк ОСОБА_1 для прийняття ним спадщини за заповітом, що відкрилась після смерті його діда ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном на один місяціьз дня набрання законної сили рішенням суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з часу його проголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Дата виготовлення рішення суду 21.03.2025 року.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання АДРЕСА_3 РНОКПП: НОМЕР_5

Відповідач: ОСОБА_2 , АДРЕСА_3 РНОКПП НОМЕР_6 .

Суддя: