Справа № 372/6411/24
Провадження № 2-464/25
У Х В А Л А

19 березня 2025 року м. Обухів

Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді: Рабчуна Р.О.

за участю секретаря: Редька Н.Н.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 (в режимі відеоконференції),

представника відповідача адвоката Деркач В.В. (в режимі відеоконференції),

при розгляді у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Обухів цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової і моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Обухівського районного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа.

Представником відповідача заявлено клопотання про залучення до участі у справі як третьої особи на стороні позивача ОСОБА_1 та призначення будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої просив поставити наступні питання:

1) Який розмір матеріальної шкоди завдано квартирі АДРЕСА_1 унаслідок її залиття, яке відбулося 18.08.2024 року?

Проведення експертизи просив доручити експертам Київського наукового-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, б. 6).

Заяву обґрунтував тим, що звіт поданий позивачем не відповідає вимогам Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого Постановою Кабінету міністрів України № 1440 від 10 вересня 2003 року (ст. ст. 59,60.) Позивач жодного разу не запросив відповідача для на конкретний час та дату для участі в огляді квартири, позивач не запросив відповідача на складання акту огляду за участю інженера, майстра та начальника служби з утримання та обслуговування внутрішньо будинкових систем КП «Підприємства по обслуговуванню житла Української міської ради». Крім того, позивач відмовляється надавати доступ до своєї квартири для проведення об?єктивної неупередженої оцінки збитків.

Щодо вимоги заявлено в клопотанні про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору, на стороні позивача, представник позивача вказує на те, що згідно звіту про оцінку власниками пошкодженого майна є позивач та ОСОБА_3 , тому виникла необхідність у вирішенні питання, щодо залучення до справи і другого співвласника.

Представник відповідача в судовому засіданні вимоги заявлені в клопотанні підтримав та просив суд їх задовольнити.

Відповідач вимоги заявлені в клопотанні підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Позивач в судовому засіданні, щодо клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору, на стороні позивача заперечив в повному обсязі, щодо клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи не заперечив, витрати за проведення експертизи просив суд покласти на відповідача, щодо експертної устави яка буде проводити експертизу покладався на розсуд суду.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватись завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Як слідує зі ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч.1 ст. 53 ЦПК України визначено, що: треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Таким чином, процесуальним приводом для залучення у справу третіх осіб є:

1) клопотання самої цієї особи, яка бажає брати участь у справі в статусі третьої особи;

2) клопотання особи, яка бере участь у справі, зокрема сторони (позивача або відповідача);

3) ініціатива суду.

Підставою участі третіх осіб у справі є їх юридична заінтересованість, яка ґрунтується на матеріально-правових відносинах з однією із сторін даної цивільної справи.

Матеріальною підставою залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, є обґрунтоване припущення, що судове рішення може вплинути на права і обов`язки осіб, які не є стороною у справі. Судове рішення може вплинути на права або обов`язки третьої особи, якщо між цією третьою особою і стороною, на боці якої вона бере участь у справі, існують певні правовідносини (права і обов`язки), які за наслідками вирішення справи можуть змінитися або припинитися, або якщо на підставі рішення суду між стороною і третьою особою виникнуть нові правовідносини (права і обов`язки).

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (ч. 5 ст. 53 ЦПК України).

Враховуючи предмет спору, обґрунтування клопотань представників сторін, їхню позицію щодо залучення до участі у справі третіх осіб, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні такого клопотання оскільки відповідачем не доведено, що ОСОБА_3 є співвласником затопленої квартири.

Так, звіт про оцінку збитків, нанесених власникам кв. АДРЕСА_1 від 24.09.2024 року, не є правовстановлюючим документом на квартиру, який доводить, що одним з власників затопленої квартири є ОСОБА_3 .

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України).

Отже, оскільки зазначений звіт про оцінку не є правовстановлюючим документом на квартиру, то він не може бути прийнятий судом у якості доказу на підтвердження права власності на квартиру.

Щодо клопотання про призначення експертизи суд зазначає наступне.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, якщо для цього необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 даного кодексу, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Таким чином, призначення експертизи є частиною дослідження обставин у справі та, у сукупності з іншими обставинами, дозволить суду максимально повно з`ясувати обставини по справі, сприятиме встановленню істини.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» закріплено, що враховуючи принцип безпосередності судового розгляду (стаття 159 ЦПК), рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

У рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Таким чином, суд не даючи оцінку правовим відносинам між сторонами у справі, не в праві позбавляти дозволених законом та обраних заявником та іншими особами, які беруть участь у справі, засобів доказування, оскільки за такої ситуації це порушить його права у цивільному процесі, свідчитиме про порушення принципу диспозитивності та об`єктивного судового розгляду.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Пунктом 17 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 5 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду" передбачено, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Оскільки для повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин у справі, необхідні спеціальні знання, і висновок експертизи матиме важливе значення для правильного вирішення спору, а тому клопотання представника відповідача про призначення судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи слід задовольнити доручивши проведення експертизи експертам Київського наукового-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, б. 6).

Керуючись ст. ст. 53 103, 104, 109,197 252, 260, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - залишити без задоволення.

Клопотання представника відповідача про призначення будівельно-технічної експертизи задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової і моральної шкоди судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити такі питання:

1) Який розмір матеріальної шкоди завдано квартирі АДРЕСА_1 унаслідок її залиття, яке відбулося 18.08.2024 року?

Проведення експертизи доручити судовим експертам Київського наукового-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, б. 6), попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України, та роз`яснивши положення ч. 2 ст. 107 ЦПК України про те, що експерт не має права спілкуватися з учасниками судового процесу поза межами судового засідання, крім випадків вчинення інших дій, безпосередньо пов`язаних із проведенням експертизи.

Оплату за проведення експертизи покласти на відповідача - ОСОБА_2 .

Надати для проведення експертизи у розпорядження експерта матеріали цивільної справи.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Повний текст ухвали складено 21.03.2025 року.

Суддя Р.О. Рабчун