Справа № 307/966/25
Провадження № 2-з/307/2/25
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 березня 2025 року м. Тячів
Тячівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючого судді - Бряник М.М.,
за участю секретаря судового засідання - Скирчук В.Й.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Тячів заяву адвоката Марич І.Ю., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення доказів після подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання ідеальних часток у спільному сумісному нерухомому майні,
Адвокат Марич Іван Юрійович звернувся до суду із заявою про забезпечення доказів після подання до суду ним в інтересах позивача ОСОБА_1 позовної заяви до ОСОБА_2 про визнання ідеальних часток у спільному сумісному нерухомому майні.
Заявник, адвокат Марич І.Ю. в судове засідання не з`явився та 20.03.2025 подав клопотання про розгляд заяви у його відсутності.
Відповідачка, в судове засідання не з`явилися.
Відповідно до частини третьої статті 118 ЦПК України неявка учасників справи не перешкоджає розгляду заяви про забезпечення доказів.
Заяву мотивовано тим, що
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, вивчивши подану заяву про забезпечення доказів до подання позовної заяви та додані до неї документи, дійшов до наступного висновку.
Увалою Тячівського районного суду від 20.03.2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Марич Іван Юрійович до ОСОБА_2 про визначення ідеальних часток у спільному сумісному нерухомому майні, призначено підготовче засідання на 15 год. 30 хв. 10 квітня 2025 року.
Разом з позовною заявою, представник позивача адвокат Марич І.Ю. подав до суду заяву про забезпечення доказів. Вказує, що оригінал договору купівлі-продажу серія та №3-323 від 21.05.2021 року нерухомого майна - житлового будинку з надвірними спорудами в АДРЕСА_1 знаходиться у відповідачки і остання виїхала за межі України і отримати такий доказ наразі не можливо. Примірник такого Договору , який є доказом набуття сторонами у шлюбі нерухомого майна, знаходиться в Тячівський державній нотаріальній конторі.
Крім цього зазначає, що документи, які він просить витребувати захищені нотаріальною таємницею і можуть бути видані лише на вимогу суду у цивільній справі.
Згідно із частиною першою статті 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.
Відповідно до частини другої статті 116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.
Згідно із частиною третьою статті 116 ЦПК України заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.
Вимоги, що ставляться до форми та змісту заяви про забезпечення доказів, визначені положеннями статті 117 ЦПК України.
Відповідно до пунктів чотири-п`ять частини першої статті 117 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів зазначається: докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів.
Частиною першою статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.
За змістом наведених норм обов`язковою умовою для вжиття судом заходів щодо забезпечення доказів є встановлення обставин, які дають підстави для висновку, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Обов`язок доведення таких обставин покладається на особу, яка звертається до суду із заявою про забезпечення доказів.
Аналізуючи положення ЦПК України у зіставленні з вимогами заявника насамперед слід зауважити, що процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено або збирання або подання останніх стане згодом неможливим чи утрудненим.
Тобто забезпечення доказів - це механізм не лише здобути докази, які стосуються предмета доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, а й насамперед запобігти їх імовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.
Разом з тим, заяву про забезпечення доказів, подану в порядку статей 116-117 ЦПК України, слід відрізняти від клопотання про витребування доказів, яке може бути подане учасником справи відповідно до статті 84 ЦПК України, оскільки вони є різними за своєю правовою природою.
Більш того, потрібно розрізняти витребування доказів як спосіб забезпечення доказів, що в майбутньому можуть бути втрачені або їх подання виявиться ускладненим (статті116-119 ЦПК України), та витребування доказів як допомогу суду особам, котрі беруть участь у справі, у поданні відповідно доказу, який неможливо отримати самостійно (стаття 84 ЦПК України).
Суд при вирішенні питання про забезпечення доказів має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення доказів; забезпечення збалансованості прав та інтересів сторін; наявності взаємозв`язку між забезпеченням доказів, витребуванням певної інформації, і предмету позовних вимог, а також запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб учасників даного судового процесу, а також те, що є наявні підстави вважати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Ці обставини суд вважає істотними і необхідними для забезпечення доказів.
З аналізу вищенаведених норм, з метою забезпечення права доступу до правосуддя та враховуючи неможливість отримання відповідного доказу заявником, зазначені письмові докази підлягають витребуванню.
За таких обставин, суд вважає заяву про забезпечення доказів, яка надійшла до суду після подання позовної заяви та до вирішення судом питання про відкриття провадження у справі, обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 76, 77, 84, 116, 117, 260, 353 ЦПК України, суд,
Заяву адвоката Марич І.Ю., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення доказів після подання позовної заяви та до вирішення питання про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання ідеальних часток у спільному сумісному нерухомому майні задовольнити.
Копію ухвали надіслати учасникам справи.
Ухвала про забезпечення доказів підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень, її оскарження не зупиняє її виконання.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду в пятнадцятиденний строк з дня його проголошення (складання).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий М. М. Бряник