Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа №711/2063/25
Провадження №2/711/1310/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2025 року суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Скляренко В.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного банку комерційний банк «ПриватБанк» про зобов`язання розблокування доступу до отримання банківських послуг,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до АТ КБ «ПриватБанк», в якому просить суд винести рішення про розблокування обслуговування АТ КБ «ПриватБанк» доступу позивача до його особистого депозитного рахунку і повернення його банківського вкладу.

Разом з тим, подана суду заява не відповідає вимогам статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК).

Відповідно до п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК позовна заява має містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні) та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Статтею четвертою ЦПК передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст. 5 ЦПК здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Частиною першою статті 13 ЦПК передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Отже, за змістом ст.ст. 4, 5, 13 ЦПК України підставою звернення з позовом до суду є потреба позивача у захисті своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а метою такого звернення отримання ефективного способу захисту.

Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (див. пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 925/1265/16). При цьому під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів на стільки, на скільки це можливо.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Ефективність способу захисту визначається його здатністю реально відновити захищені судом право чи інтерес, а застосування ефективного способу захисту має привести до належних правових наслідків, що забезпечать існування належного правопорядку.

Аналіз змісту вищенаведених норм процесуального законодавства свідчить, що виклад змісту позовних вимог має відображати зміст способу захисту, використання якого є необхідним на думку позивача для захисту його законних прав та інтересів і для застосування якого він звернувся до суду. Отже слід виснувати, що засади диспозитивності цивільно-правових відносин передбачають, що позивач має зазначити у позові конкретно визначені позовні вимоги, задоволення яких необхідне для захисту чи поновлення його порушених (оспорених, невизнаних) відповідачем прав та законних інтересів.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на неправомірне блокування АТ КБ «ПриватБанк» доступу позивача до його банківського карткового рахунку (номер картки НОМЕР_1 ), по якому на думку банку здійснювались шахрайські операції. Також позивач зазначає, що має депозитний вклад у АТ КБ «ПриватБанк», доступ до якого позивачу також заблокований, хоча позивач не зазначає доказів, якими підтверджується факт блокування його доступу до депозитного рахунку. При цьому за змістом позову позивач зазначає, що відповідач взагалі припинив надання позивачу будь-яких банківських послуг, що свідчить про порушення порядку надання публічних послуг і створення споживачу неправомірних заборон на їх споживання.

В той же час у позовних вимогах позивач просить розблокувати йому доступ до його особистого депозитного рахунку вкладу, не зазначаючи ніяких реквізитів відповідного рахунку.

За таких обставин позивач має визначитись із своєю позицією та уточнити позовні вимоги, які мають відповідати змісту спірних правовідносин та містити конкретно визначені ознаки обраного позивачем способу захисту його прав (реквізити банківського рахунку/рахунків, до якого відповідач має надати доступ позивачу; суму коштів, які відповідач має повернути позивачу).

Окремо слід звернути увагу, що позивач у позові має зазначити в чому конкретно полягає порушення його прав та інтересів при обмеженні його доступу до його банківських рахунків (неможливість користування банківськими рахунками та наявними на них коштами; неможливість отримання інформації про рух та залишок коштів по рахунку; відмова банку у видачі позивачу його особистих коштів, наявних на заблокованих банківських рахунках; обмеження у споживанні банківських послуг тощо).

Зазначені обставини створюють перешкоди у розгляді справи із дотриманням, визначеного процесуальним законом порядку судового провадження. Тож позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог зазначених в цій ухвалі і надати суду позовну заяву з усуненими недоліками, в якій викласти зміст своїх позовних вимог з урахуванням мотивів, викладених у даному судовому рішенні. Одночасно суд звертає увагу, що до позовної заяви з усуненими недоліками мають бути додані копії її примірників та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Одночасно суд звертає увагу, що з огляду на принцип диспозитивності та змагальності цивільного судочинства позивач не позбавлений можливості наполягати на розгляді судом по суті позовних вимог саме у тій редакції, яку він вважає належною, оскільки кожна сторона самостійно несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України). В той же час, сприяючи учасникам судового процесу в реалізації ними їх прав, керуючись принципом пропорційності, суд зобов`язаний роз`яснити у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій. За таких обставин слід зауважити, що заявлення вимоги про застосування способу захисту, який не відповідає критерію ефективності, може бути підставою для ухвалення судом рішення про відмову у позові.

Відповідно до ст. 185 ЦПК, суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.11-13, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного банку комерційний банк «ПриватБанк» про зобов`язання розблокування доступу до отримання банківських послуг залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків тривалістю у п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення зазначених в ухвалі недоліків до вказаного строку, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Копію ухвали для усунення недоліків надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.М. Скляренко