Справа № 646/2321/25
Провадження № 2/646/2206/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про направлення за підсудністю

20 березня 2025 року м.Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова Чорна Б.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Поліщука О.Л. до АТ «Райффайзен Банк» про захист прав споживачів і стягнення коштів-

в с т а н о в и л а:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова через систему «Електронний суд» 19 березня 2025 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Поліщука О.Л. з вимогою визнати порушенням АТ «Райффайзен Банк» безпідставне позбавлення позивача можливості розпоряджатися своїми коштами та стягнути на його користь 1026709,44 грн.та 1198,83 доларів США, та витрати у розмірі 8400,00 грн. на правову допомогу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.03.2025 р. головуючим суддею визначено суддю Чорну Б.М.

Розглядаючи питання про відкриття провадження у справі, слід прийти до наступного.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Аналогічні положення закріплені в частині 1статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Територіальна підсудність - це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція.

Основними видами територіальної підсудності є, зокрема загальна, альтернативна та виключна.

Види підсудності передбачають в одних випадках пільги сторонам при виборі суду, в інших - створення найсприятливіших умов для вирішення справи, забезпечення незалежності та неупередженості суду, захист прав заінтересованих осіб.

Загальна територіальна підсудність встановлюється як загальне правило і застосовується у тому випадку, коли вона не змінена або доповнена іншим видом територіальної підсудності.

Згідно з нормами процесуального закону завданням інституту підсудності є розподіл цивільних справ між судами загальної юрисдикції для більш швидкого і правильного розгляду і вирішення справи, найбільш ефективного захисту прав, свобод та інтересів суб`єктів права.

Дотримання судами процесуальних норм інституту підсудності є вимогою ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яке гарантує, що кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У відповідно до вимог частини 2 статті 27 ЦПК України, позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Як вбачається із змісту позовної заяви, адреса місцезнаходження відповідача у справі АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» (): м. Київ, вул.Алмазова Генерала, буд.4а.

Відповідно до Відповіді № 1215759 від 20.03.2025 року з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» зареєстрований за адресою : м.Київ, вул.Алмазова Генерала, буд.4А, що не відноситься до територіальної підсудності Червонозаводського районного суду м. Харкова.

Статтею 28 ЦПК України передбачена підсудність справ за вибором позивача.

Позивач в позові посилається на те, що зазначені відносини регулюються Законом України «Про захист прав споживачів».

Відповідно до ч. 5 ст. 28 ЦПК України позови про захист прав споживачів можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування споживача або за місцем заподіяння шкоди чи виконання договору.

Адресу позивача ОСОБА_1 у позовній заяві зазначено: АДРЕСА_1 .

У відповідності до ч.6 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Відповідно до Відповіді № 1215621 від 20.03.2025 р. з Єдиного державного демографічного реєстру ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , що також не відноситься до територіальної підсудності Червонозаводського районного суду м. Харкова.

Крім того, суд звертає увагу, що позивачем не додано доказів щодо його зареєстрованого місця проживання чи перебування за вказаною в позові адресою, та об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, відступаючи від попередніх позицій у постанові від 24 червня 2024 року по справі №554/7669/21 зазначила, що цивільним процесуальним кодексом передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення. Використання для встановлення конкретного суду за визначеною територіальною підсудністю фактичної адреси проживання матиме наслідком невизначеність при вчиненні окремих процесуальних дій, адже фактичне місце проживання може змінюватись чи не щодня.

Пунктом 1 ч.1 ст.31 ЦПК України, передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» №3 від 01.03.2013р., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності.

Пунктом 9 ст.187 ЦПК України визначено, що якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, на підставі частини 9 цієї ж статті, суд надсилає справу за підсудністю в порядку встановленому статтею 31 ЦПК України.

Згідно ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч.1 ст.378 ЦПК України).

Ураховуючи недопустимість порушення правил підсудності, з метою розгляду справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена, суд приходить до висновку про необхідність направити матеріали справи до Охтирського міськрайонного суду Сумської області.

Керуючись ст.ст. 27-28, 31, 187, 260, 353 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Поліщука О.Л. до АТ «Райффайзен Банк» про захист прав споживачів і стягнення коштів передати на розгляд за територіальною підсудністю до Охтирського міськрайонного суду Сумської області (вул. Ярославского, буд. 2, м.Охтирка, Сумська область, 42700 ).

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Б.М.Чорна