Ярмолинецький районний суд Хмельницької області
Справа № 689/66/25
Провадження № 2/689/162/25
РІШЕННЯ

Іменем України

20 березня 2025 року с-ще Ярмолинці

Ярмолинецький районний суд Хмельницької області у складі:

головуючий - суддя Соловйов А.В.

за участю секретаря судового засідання Цмикайло Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Ярмолинці цивільну справу за позовом ОСОБА_1

до Розсошанської сільської ради Хмельницької області

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, та встановлення факту постійного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась із позовом до Розсошанської сільської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .. Посилається на поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, просить встановити факт спільного постійного проживання ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 зі спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , як передумови для звернення як спадкоємця за оформленням спадщини.

Позивач в судовому засіданні позов підтримала. Показала, що ОСОБА_2 є онуком її рідного дядька ОСОБА_3 .. Будучи зареєстрованими за різними адресами в с. Михалківці, вони спільно проживали без реєстрації в будинку по АДРЕСА_1 . Після смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 продовжував проживати в цьому будинку і лише після смерті свого батька ОСОБА_4 у 2018 р. він переїхав у м. Хмельницький. Ствердила що інших родичів ближчого ступеня споріднення ні у ОСОБА_3 , ні у ОСОБА_2 не лишилось.

В судове засідання 20.03.2025 р. позивач не з`явилась.

Представник Розсошанської сільської ради Хмельницької області в судове засідання не з`явився, подав заяву, якою позов визнав, та просив розглядати справу без участі представника сільської ради.

Оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті №1 від 13.09.2024 р..

На день смерті він був зареєстрований у АДРЕСА_2 , однак фактично там не проживав, що підтверджується довідкою Розсошанської сільської ради від 12.09.2024 р. №158.

Позивач зазначає, що до дня смерті ОСОБА_3 проживав разом із дружиною - ОСОБА_5 та онуком ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до довідки старости с. Михалківці від 12.09.2024 р. №158, на день смерті ОСОБА_3 був зареєстрований один у АДРЕСА_2 . Однак фактично він проживав на день смерті постійно біля своєї цивільної дружини ОСОБА_5 , з якою офіційно у шлюбі не перебував та онука ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до довідок старости села Михалківці від 12.09.2024 року №159 та від 25.11.2024 р. №233, ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , були зареєстровані та проживали за адресою: АДРЕСА_1 .

Факт постійного проживання на день смерті ОСОБА_3 разом із ОСОБА_2 підтверджується також показаннями допитаних в судовому засіданні свідків ОСОБА_6 , та ОСОБА_7 ..

Частина 3 ст. 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Таким чином в силу норми ч. 3 ст. 1268 ЦК України, ОСОБА_2 є таким, що прийняв спадщину після смерті свого діда ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 20.11.2024 р..

Частина 1 ст. 1265 ЦК України передбачає, що у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Позивач посилається на відсутність інших спадкоємців у ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .. У межах встановленого законом строку ніхто із спадкоємців не звернувся із заявою про прийняття спадщини, оскільки спадкоємці попередніх черг відсутні, що підтверджується інформаційними довідками зі Спадкового реєстру №78255313, №78255713, №78255391 від 06.092024 р..

Частина 1 ст. 1297 ЦК України передбачає, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

24.11.2024 р. позивач зверталась до приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Гайдамаки О.В. для видачі їй свідоцтва про право на спадщину за законом на право на земельну частку (пай) після смерті ОСОБА_2 , яку він успадкував після смерті свого діда ОСОБА_3 .. Однак, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з двох підстав: 1) непрідтвердження факту родинних відносин ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; 2) пропуск встановленого строку для подання заяви про прийняття спадщини. Згодом, під час розгляду справи судом, листом приватного нотаріуса від 14.03.2025 р. №12/02-14 додатково звернуто увагу на необхідність встановлення факту спільного проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на дату смерті ОСОБА_3 ..

Вимог про встановлення факту родинних відносин між позивачем ( ОСОБА_1 ) та ОСОБА_2 позивач не заявляла, у цій справі такі вимоги не розглядаються.

Суд виходить з того, що відповідач не заперечує наявність правового інтересу у позивача щодо оформлення спадщини після смерті ОСОБА_2 , що відповідно до ст. 82 ЦПК України не підлягає доведенню.

Встановлення ступеня спорідненості та відповідної черги спадкування підлягає здійсненню нотаріусом на підставі отриманих від потенційного спадкоємця документів, а за відсутності таких судом за окремими заявленими вимогами.

З матеріалів справи вбачається, що позивач пропустила встановлений законом строк на подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач посилається на те, що не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний термін, оскільки не знала про факт смерті ОСОБА_2 , який після смерті свого батька ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 жив у м. Хмельницький як безхатченко, вів не здоровий спосіб життя та зловживав спиртними напоями. Зазначене підтверджується лікарським свідоцтвом про смерть №668 від 06.11.2023 р. із зазначеною причиною смерті та відміткою про відсутність постійного місця проживання. Позивач стверджує, що лише у середині 2024 року позивачу стало відомо, що ІНФОРМАЦІЯ_1 він помер.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 р. №6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідач у письмовій заяві визнав позовні вимоги, не заперечивши тим самим поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини. Згідно із ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Таким чином, позов слід задовольнити. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на відповідача.

На підставі ст. ст. 2, 10, 12, 13, 81, 89, 263 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позов задоволити.

Встановити факт спільного постійного проживання ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , із ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 , на дату смерті ОСОБА_3 .

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ) додатковий строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці з дати набрання рішенням суду законної сили.

Стягнути з Розсошанської сільської ради Хмельницької області (код ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) 2422,40 грн. судового збору.

На рішення може бути подано апеляційну скаргу до Хмельницького апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.В. Соловйов