Справа № 645/5671/24
Провадження № 2/645/318/25

Р І Ш Е Н Н Я
13 березня 2025 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Алтухової О.Ю.,
секретар судового засідання Лазаренко К.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Четвертої Харківської міської Державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків), в особі Відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, Територіальної громади м.Харкова в особі Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-
Позивачка ОСОБА_2 звернулася до Фрунзенського районного суду м.Харкова з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у два місяці.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивачки ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина на 1/3 частку в будинку АДРЕСА_1 . У 2002 році, після смерті матері позивачки її батько виїхав з даного будинку і не повідомив про місце свого подальшого перебування, після цього відносин з батьком позивачка не підтримувала. Молодша сестра позивачки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 страждає психічним захворюванням шизофренією, в зв`язку із чим була визнана недієздатною. Після смерті матері позивачка та її сестра успадкували 2/3 частки в будинку АДРЕСА_1 . Про смерть батька позивачка дізналася у 2018 році від двоюрідної сестри. Свідоцтво про смерть батька позивачка отримала 10.07.2018 року. У липні 2018 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса у м.Харкові, точну адресу та прізвище якого не пам`ятає, з метою подання заяви про прийняття спадщини. Нотаріус пояснила про неможливість прийняття заяви про прийняття спадщини та повідомила, що оскільки позивачка фактично проживає за місцем прийняття спадщини, то вона її прийняла і повна в подальшому лише звернутися до нотаріуса про прийняття спадщини. Будучи необізнаною в основах прийняття спадщини, позивачка не поспішала із поданням відповідної заяви. Також у серпня 2018 року у Четвертій ХМДНК позивачку повідомили про необхідність надання паспорту її сестри, однак паспорт останньої був втрачений органами ДМС. Новий паспорт сестра позивачки отримала 06.04.2021 року. Оскільки з 12.03.2020 до 30.06.2023 року на території України був встановлений карантин через поширення хвороби, спричиненої коронавірусом, позивачка не приходила до нотаріальної контори, оскільки побоювалася за життя своєї сестри, а також оскільки не працювали нотаріальні контори. Після повторного звернення позивачки 04.01.2022 року до відокремленого підрозділу Четвертої ХМДНК, їй повідомили що необхідно встановити адресу реєстрації її батька та видали їй запит до Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання, відповідно до відповіді якого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованим/знятим з реєстрації не значиться. Передати до нотаріальної контори вказану відповідь позивачка не встигла, оскільки була вимушена із сестрою виїхати за кордон через повномасштабну збройну агресію РФ проти України. 26.06.2023 року позивачка втретє письмово звернулася до відокремленого підрозділу Четвертої ХМДНК, на що отримала відповідь про необхідність особистої явки або явки її представника. 26.03.2024 року позивачка оформила довіреність на представництво її інтересів у питанні спадкування ОСОБА_5 . Постановою від 27.03.2024 року державний нотаріус Четвертої Харківської міської Державної нотаріальної контори Черняк Н.В. відмовила ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька ОСОБА_3 . Позивачка вважає, що обставини, наведені в її позові є достатніми та поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 24.09.2024 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено підготовче засідання.
Копія спадкової справи № 182П/2024 надійшла до суду 28.11.2024 року.
Ухвалою суду від 24.12.2024 року закрите підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
24.01.2025 року до суду надійшов відзив від представника відповідача Харківської міської ради Рєзанова А.Б., у якому представник просив поновити відповідачу строк для подання відзиву, у позовні ОСОБА_2 відмовити.
03.02.2025 року до суду надійшла відповідь на відзив від представника позивачки адвоката Литочкіна І.О., в якому представник просив відмовити в поновленні строку для подання відзиву.
Суд ухвалою, постановленою на місті в судовому засіданні 13.03.2025 року, відмовив Харківській міській раді в поновленні строку для подання відзиву і залишив відзив без розгляду.
Представник позивачки адвокат Литочкін І.О. в судовому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив суд позов задовольнити. Заявив також клопотання про допит в якості свідка представника ОСОБА_2 ОСОБА_5 (який діє на підставі довіреності). Суд ухвалою, постановленою на місті в судовому засіданні 13.03.2025 року, відмовив у задоволенні клопотання про допит свідка оскільки порушені порядок та строки заявлення такого клопотання.
Представники відповідачів в судове засідання не з`явилися, повідомлялися своєчасно та належним чином про час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомили.
Суд, заслухавши представника позивачки, дослідивши надані докази в їх сукупності, встановив наступні фактичні обставини та зміст спірних правовідносин.
Встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що Виконавчим комітетом Будянської сільської ради Харківського району Харківської області складено 12.02.2014 відповідний актовий запис № 23, а Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 10.07.2018 року повторно видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 8)
Позивачка ОСОБА_2 є дочкою померлого, що підтверджується свідоцтвом про її народження серії НОМЕР_2 та відомостями про зміну прізвища після укладення шлюбу (а.с. 9-11).
З матеріалів справи вбачається, що з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач звернулася до суду 23.09.2024 року, тобто майже через 10 років після закінчення строку для подання відповідної заяви (а.с. 2).
До нотаріуса із заявою про відкриття спадкової справи та видачу свідоцтва про право на спадщину представник позивачки за довіреністю ОСОБА_5 звернувся 26.03.2024 року (а.с. 73).
Спадкова справа № 182П/2024 після смерті ОСОБА_3 відкрита 26.03.2024 року (а.с. 82).
Постановою від 27.03.2024 року державний нотаріус Четвертої Харківської міської Державної нотаріальної контори Черняк Н.В. відмовила ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька ОСОБА_3 , з підстав не подання заяви про прийняття спадщини у встановлений законодавством шестимісячний строк (а.с. 95-96).
Згідно з позовом після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, зокрема і на нерухоме майно, яка складається з: 1/3 частки в будинку АДРЕСА_1 .
З доводами позивача про наявність підстав для задоволення позовних вимог суд не погоджується, з огляду на наступне.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачка зазначила, що не звернулася у встановлений строк до нотаріальних органів із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, оскільки про його смерть дізналася лише у 2018 році та отримала усне роз`яснення про фактичне прийняття нею спадщини від приватного нотаріуса (кого саме та місцезнаходження котрого не пригадала); вона не є особою обізнаною у питаннях спадкування; окрім того був втрачений паспорт сестри позивачки, який вимагався нотаріальною конторою; також позивачці завадило запровадження карантину, внаслідок коронавірусної інфекції COVID-19 та повномасштабне вторгнення РФ до України.
У постанові від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 Верховний Суд дійшов висновку, що неспілкування позивача зі спадкодавцем внаслідок неприязних відносини між ними, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті батька не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.
Доводи позивачки про перебування за кордоном у зв`язку із повномасштабним вторгненням РФ до України, карантинні обмеження, які запроваджувались через пандемію COVID-19, втрата сестрою позивачки паспорту не є істотними труднощами для своєчасного звернення до нотаріуса саме із заявою про прийняття спадщини, яка могла бути направлена поштою нотаріусу або до органів місцевого самоврядування, або шляхом звернення до консульської установи України на підставі статті 38 Закону України «Про нотаріат», що протягом встановленого законом строку позивачка не здійснила.
Юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини не є підставою для надання додаткового строку для прийняття спадщини (ВС/КЦС у справі № 720/1079/19 від 11.08.2021).
Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Відповідно до статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 року у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, у першу чергу, має стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо:
1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;
2) ці обставини визнані судом поважними.
Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання положень закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.
Необхідно наголосити, що в залежності від конкретних обставин справи суди можуть визнавати ті чи інші причини пропуску строку як поважними, так і такими, що не перешкоджали особі звернутися із відповідною заявою в межах визначеного законом строку. Визначальним у такому випадку є саме критерій наявності об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для спадкоємця.
Отже, практика суду касаційної інстанції у цій категорії справ є сталою та незмінною.
Порядок видачі свідоцтв про право на спадщину регламентовано Главою 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок). Згідно з пунктом 2.1 Глави 10 Порядку спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини (пункт 3.5 Глави 10 Порядку). Пунктом 3.23 Глави 10 Порядку передбачено, що своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу. Згідно з пунктом 2.1. розділу IV Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 11 листопада 2011 року № 3306/5, спадкова справа заводиться посадовою особою органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми), що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, визначених у статтях 1261, 1262, 1266 ЦК України, осіб, вказаних у заповіті, заінтересованих в охороні цього майна, або вимоги кредиторів.
Однак, з матеріалів справи вбачається, що заява ОСОБА_2 про прийняття спадщини після смерті батька позивачки ОСОБА_3 08.02.2014 року (про відкриття спадкової справи) була подана до нотаріальної контори лише 26.03.2024 року представником позивачки, тобто через 10 років після смерті спадкодавця.
Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 року у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, у першу чергу, має стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Таким чином, судом встановлено що ОСОБА_2 пропустила строк для прийняття спадщини, при цьому не довела обставин, які створювали б об`єктивні та непереборні труднощі для позивачки при поданні такої заяви, що є підставою для відмови у позові.
Керуючись ст.ст.76-83, 141, 263-265, 268, 354-355 ЦПК України, суд
У задоволенні позову відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У випадку проголошення в судовому засіданні скороченого судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 .

Відповідач: Четверта Харківська міська Державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків), код ЄДРПОУ 02900653, 61089, м.Харків, вул. Бібліка, 37, в особі Відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, 61061, м.Харків, вул. Василя Мельника, 2.

Відповідач: Територіальна громада м.Харкова в особі Харківської міської ради, 2, 61003, м.Харків, м-н Конституції, 7.

Повне судове рішення складене 21.03.2025 року.

Суддя О.Ю.Алтухова