Справа № 214/3815/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
24 лютого 2025 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:
головуючого судді Попова В.В.,
при секретарі Пугач Р.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, у місті Кривому Розі, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, третя особа ОСОБА_4 , -
Позивач звернулась до суду із зазначеним позовом, в якому просить визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті її бабусі ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача ОСОБА_5 , яка за життя заповіт не складала. Після її смерті відкрилась спадщина у виді належної їй за життя, на підставі свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 17.11.2006 року, квартири АДРЕСА_1 . Так, спадкоємцями першої черги за законом після її смерті є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , як сини спадкодавця. ОСОБА_3 є батьком позивача та третьої особи у справі ОСОБА_4 . На час смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , вона була зареєстрована та проживала в зазначеній вище належній їй квартирі. Окрім неї, в зазначеній квартирі також були зареєстровані батько позивача ОСОБА_3 та рідний дядько позивача ОСОБА_2 , однак такі в квартирі не проживали, оскільки ще в 2009 році виїхали за кордон на заробітки та з того часу в м. Кривий Ріг не приїздили. Коли батько позивача з дядьком виїхали на заробітки, позивач разом зі своєю матір`ю ОСОБА_6 переїхали проживати до ОСОБА_5 , де здійснювали догляд за нею по час її смерті. За таких обставин позивач зазначає, що вона прийняла спадщину, що відкрилась після смерті бабусі, оскільки сумісно проживала зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, її батько та дядько спадщину не прийняли, оскільки не проживали зі спадкодавцем на час відкриття спадщини і з заявами про прийняття спадщини не звертались. Таким чином, позивач звернулась до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Саяпіної І.Г. із заявою про прийняття спадщини після смерті її бабусі, однак отримала відмову у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують факт постійного проживання позивача зі спадкодавцем та того, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 визнані такими, що не прийняли спадщину. Так, у зв`язку з викладеним позивач вимушена була звернутись до суду з даним позовом.
Позивач у судове засідання не з`явилась, але її представник надав до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд розглянути справу за відсутності сторони позивача.
Відповідачі у судове засідання не з`явились, про час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки не повідомили, відзив на позов чи заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не надали.
Третя особа у судове засідання також не з`явився, але надав до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд розглянути справу за його відсутності.
На підставі наявних у справі доказів та зі згоди представника позивача суд уважає за можливе ухвалити рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Разом з тим, судом під час розгляду справи були допитані свідки.
Свідок ОСОБА_7 , будучи допитаною в судовому засіданні показала, що є сусідкою позивача по під`їзду, знає її більше 20 років, також добре знала і ОСОБА_5 , що позивач постійно біля 20 років проживала разом із ОСОБА_5 та коли вона померла, то позивач займалась її похованням. Знає, що відповідачі поїхали десь в 2009 році та з того часу вона їх не бачила.
Свідок ОСОБА_8 , будучи допитаною в судовому засіданні показала, що позивача знає з 2009 року, вона її сусідка по будинку, що позивач у 2009 році переїхала проживати до ОСОБА_5 та з того часу постійно з нею проживала, доглядала її та після її смерті займалась її похованням. Відповідачів свідок не знає і ніколи їх не бачила.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Так, відповідно до свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 17.11.2006 року, виданого УЖКГ Криворізької міської Ради народних депутатів, та витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №12822864 від 08.12.2006 року, ОСОБА_5 належала квартира АДРЕСА_1 (а.с.15,16,17).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла (а.с.10).
Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді належної їй за життя зазначеної вище квартири.
За життя ОСОБА_5 заповіт не складала.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до положень ч. 1 ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.
Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.
Згідно ст. 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.
Згідно ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.
Згідно ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.
Так, як убачається зі змісту позову, матеріалів справи та матеріалів спадкової справи №14/2024 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , яка надійшла на виконання ухвали суду від 22.05.2024 року в частині витребування доказів, спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_5 є її сини ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які на час смерті матері були зареєстровані разом із нею в належній їй на праві власності квартирі АДРЕСА_2 .
Між тим, згідно акту від 24.04.2024 року, складеного мешканцями будинку АДРЕСА_3 та засвідченого підписом голови ОСББ «Миру 33», та показань свідків, які були допитані в судовому засіданні, судом установлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в квартирі АДРЕСА_2 , не проживали з 2009 року, натомість у вказаній квартирі разом із спадкодавцем ОСОБА_5 проживала позивач у цій справі - ОСОБА_1 , яка доглядала її по час смерті, тобто по ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також продовжує проживати в цій квартирі і по теперішній час.
Так, позивач, будучи спадкоємцем п`ятої черги після смерті ОСОБА_5 , звернулась до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Саяпіної І.Г. із заявою про прийняття спадщини після її смерті, однак отримала відмову у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують факт постійного проживання позивача зі спадкодавцем та того, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 визнані такими, що не прийняли спадщину.
Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно.
Отже, суд уважає, що позивач будучи спадкоємцем п`ятої черги за законом після смерті бабусі ОСОБА_5 та особою, яка постійно проживала зі спадкодавцем за її життя в належній їй квартирі та продовжила проживати в цій квартирі і після смерті спадкодавця, виявила бажання прийняти спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_5 та звернулась з відповідною заявою до приватного нотаріуса, на яку відповідно до матеріалів дослідженої судом спадкової справи, відкритої після її смерті ніякі інші особи не претендують, а тому приходить до висновку про можливість визнання за позивачем права власності в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 на належну їй за життя квартиру АДРЕСА_1 .
Таким чином, зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 3, 4, 5, 10-13, 19, 23, 76-82, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-284, 354-355 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) право власності на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, оформленою згідно вимог ст. 285 ЦПК України, та поданою протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя В.В. Попов.