Справа №295/2477/24
УХВАЛА

20.03.2025 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Чішман Л.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Хільчевського Сергія Олександровича про відвід судді Перекупки Ігоря Григоровича, поданої в рамках справи за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Зарицького Максима Аркадійовича до ОСОБА_2 , Акціонерного товариства «Житомиробленерго» про усунення перешкод у користуванні майном, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Богунського районного суду м. Житомира Перекупки І.Г. перебуває цивільна справа за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Зарицького Максима Аркадійовича до ОСОБА_2 , Акціонерного товариства «Житомиробленерго» про усунення перешкод у користуванні майном.

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Перекупки І.Г. від 14.03.2025 визнано необґрунтованою заяву представника ОСОБА_1 адвоката Хільчевського С.О. про відвід судді Богунського районного суду м. Житомира Перекупки І.Г.

17.03.2025 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судового справи між суддями справу передано судді Чішман Л.М. для вирішення питання про відвід судді Перекупки І.Г.

На підставі положень частин 7-8 ст. 40 та ч. 13 ст. 7 ЦПК України, суд вважає за доцільне вирішити питання про відвід судді без повідомлення учасників справи, у порядку письмового провадження.

Дослідивши заяву про відвід судді від 11.03.2025, матеріали цивільної справи, суд дійшов наступного висновку.

Встановлено, що 11.03.2025 представником ОСОБА_1 адвокатом Хільчевським С.О. через канцелярію суду подано заяву про відвід головуючому судді Богунського районного суду м. Житомира Перекупці І.Г.

В обґрунтування заяви вказано, що суддя Перекупка І.Г. не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу, оскільки суддя Перекупка І.Г. був головуючим суддею у інші справі №295/9940/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним електронних торгів з продажу нерухомого майна, протоколу проведення електронних торгів, акту про проведення електронних торгів, свідоцтва про право власності на нерухоме майно, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, витребування з незаконного володіння нерухомого майна та зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом виселення.

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 22.11.2022, постановленого головуючим суддею Перекупкою І.Г., було задоволено зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом виселення та постановлено виселити ОСОБА_1 з квартири АДРЕСА_1 (усунення перешкоди у користуванні цією квартирою є предметом розгляду у справі №295/2477/24).

В подальшому рішення судді Перекупки І.Г. в частині задоволення зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом виселення було скасовано постановою Житомирського апеляційного суду від 11.04.2023.

В справі, що розглядається, ОСОБА_1 просить суд усунути перешкоди у користуванні майном, а саме квартири АДРЕСА_1 , однак зважаючи на висновок судді Перекупки І.Г., зроблений при постановлені рішення в справі № 295/9940/20 в частині, що стосується виселення, у позивача сформувалося враження про необ`єктивність та упередженість головуючого судді Перекупки І.Г., що є підставою для його відводу відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України.

Право заявити відвід є основоположною гарантією учасника справи законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи.

Відповідно до п. 5 ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка підлягає застосуванню відповідно до ст.9 Конституції, та ст.2, ч.1 ст.8 ЦПК України та ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Як зазначено в рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Олександр Волков проти України», як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється».

Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26 жовтня 1984 року у справі «Де Куббер проти Бельгії» (De Cubber v. Belgium), Series A, № 86).

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Враховуючи вищевикладене, з метою уникнення підстав щодо упередженості або необ`єктивності судді Перекупки І.Г., з метою виключення всіх обставин, які можуть викликати сумнів в об`єктивності та неупередженості судді під час розгляду даної справи, суд вважає за необхідне заяву про відвід задовольнити, а справу передати в канцелярію суду для визначення іншого судді у порядку, встановленому ст. 33 ЦПК України.

Керуючись статями 13, 36, 40, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Хільчевського Сергія Олександровича про відвід судді Перекупки Ігоря Григоровича - задовольнити.

Матеріали цивільної справи №295/2477/24 за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Зарицького Максима Аркадійовича до ОСОБА_2 , Акціонерного товариства «Житомиробленерго» про усунення перешкод у користуванні майном - передати до канцелярії суду для повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, у порядку, встановленому ст. 33 ЦПК України.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Чішман