ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4197/25
провадження № 2/753/5469/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" березня 2025 р. м. Київ,

Суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О., перевіривши відповідність позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України,

ВСТАНОВИВ:

28.02.2025 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, у якій позивач просить визначити йому додатковий строк - 3 місяці - для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_2 . Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що після смерті матері залишилось квартира за адресою АДРЕСА_1 . При житті матері позивача склала заповіт, яким заповіла усе своє майно сину. Проте, на даний час позивач проживає у США, є громадянином США, у зв`язку з воєнним станом на території України не може своєчасно звернутись до нотаріуса з письмовою заявою про прийняття спадщини.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю за необхідне подану заяву залишити без руху у зв`язку із наступним.

Конституцією України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова (ст. 10 Конституції України).

Законом України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», зокрема ст. 14 визначено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

Статтею 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» також визначено, що судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

Згідно з статтею 9 ЦПК України, цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України визначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 5 статті 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В порушення вищезазначених норм, до позовної заяви позивачем додано документи, викладені іноземною мовою, а саме фот-копію документа, що посвідчує особу позивача як громадянина США, що унеможливлює з`ясування їх змісту. Долучені до позову копії викладених іноземною мовою документів позбавляють суддю можливості на стадії відкриття провадження у справі пересвідчитись у тому, що надані докази підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а всіх інших учасників справи обмежують у праві висловити свою позицію щодо долучених до позову доказів.

Європейським судом з прав людини встановлено певні вимоги до документів, зокрема, відповідно до Пояснювальної нотатки для осіб, які бажають звернутися до Європейського суду з прав людини, вимоги до поданих копій: текст повинен бути зрозумілим і читабельним; копії повинні бути повними (всього документу).

Відповідно до положень цивільного процесуального закону позивачем є особа, яка звернулася до суду у встановленому законом порядку та стверджує про порушення, невизнання або оспорювання своїх прав, свобод чи інтересів іншими учасниками цивільних відносин, а відповідачем є особа, яка має нести установлену договором або законом відповідальність.

Основним принципом цивільного судочинства є принцип диспозитивності, який полягає у тому, що зацікавлена особа вільно розпоряджається своїми матеріальними та процесуальними правами, а відтак позивач на власний розсуд визначає особу, до якої пред`являє вимоги.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (стаття 2 ЦПК України).

Наведене означає, що належний суб`єктний склад учасників спору є тоді, коли у сторін спору існує зв`язок із предметом позову, тобто щодо предмету позову у сторін виникають суб`єктивні права.

Від належного суб`єктного складу сторін залежить питання про задоволення позовних вимог з підстав їх законності, при цьому саме позивач несе ризик заявлення вимог до неналежного відповідача, що може бути самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Зважаючи на вищенаведене та з огляду на предмет позову позовна заява повинна містити зазначення доказів відсутності у спадкодавця інших спадкоємців або неприйняття ними спадщини, оскільки при їх наявності Київська міська рада як представник територіальної громади м. Києва не буде належним відповідачем у даній справі.

Також позивачем не надано підтвердження того, що він самостійно звертався за прийняттям спадщини, та що йому було відмовлено з підстав прощення строку для поданням заяви про прийняття спадщини.

Суд звертає увагу позивача, що відсутність постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії - прийнятті заяви про прийняття спадщини - свідчить про відсутність предмета спору. При цьому, суд не може перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції інших суб`єктів, як-то нотаріусів.

Крім того, позивач надає до позову копію заповіту, який при житті мати заповіла йому усе своє майно. Поруч з тим, у позовній заяві не зазначено що саме складає спадкову масу, тобто яким майно спадкодавець володів на момент смерті, де усе це майно знаходиться. Необхідність зазначення у позовній заяві чітко, яке майно буде успадковано позивачем, у випадку задоволення позовних вимог, також необхідно для визначення підсудності вказаної справи, оскільки позови щодо визначення додаткового строку на прийняття спадщини, відповідно до позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18, пред`являються за місцем знаходження нерухомого майна.

Одночасно, актуальної інформації про те, що спадкодавець володіла квартирою за адресою АДРЕСА_1 , позивачем суду не надано, а додана копія договору купівлі-продажу від 10.08.1999 не свідчить про актуальне право власності спадкодавця на момент смерті на зазначене майно.

Крім того, у відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи. Вказані вимоги закону позивачем не дотримано.

За приписами ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позивач вказує у позові, що постійно проживає у США, не може вчасно звернутись із заявою про прийняття спадщини через велику відстань, водночас позовна заява направлена поштою із зазначенням адреси відправника у м. Києві, також свою адресу позивач зазначає саме АДРЕСА_1 , відомостей про те, що заява підписана представником позивача у позовній заяві відсутні, повноважень представника до позову не додано, а отже власноручний підпис позивача у заяві викликає обґрунтовані сумніви у тому, що її підписано особисто позивачем, або відомості про постійне проживання позивачем у США не є достовірними.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суддя надає позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків, шляхом подання до суду протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали позовну заяву в новій редакції з усунутими недоліками, а також її копії відповідно до кількості учасників справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 185, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху та надати позивачу строк - 10 днів з дня вручення ухвали, для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі їх не усунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.О. Заставенко