УХВАЛА

18 березня 2025 року

м. Київ

справа № 646/1122/22

провадження № 61-3393ск24

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петрова Є. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвали Червонозаводського районного суду міста Харкова від 02 вересня 2024 року, ухвалу Харківського апеляційного суду від 18 лютого 2025 року та постанову Харківського апеляційного суду від 18 лютого 2025 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Техноторг», третя особа - керівник товариства з обмеженою відповідальністю «Техноторг» Калюжний Ігор Іванович, про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення компенсації за невикористані за час роботи відпустки, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, в якій просив поновити строк на звернення до суду із заявою про перегляд ухвали Червонозаводського районного суду міста Харкова від 06 квітня 2023 року за нововиявленими обставинами та скасувати зазначену ухвалу Червонозаводського районного суду міста Харкова від 06 квітня 2023 року за нововиявленими обставинами, а також стягнути з ТОВ «Техноторг» сплачений судовий збір та витрати на правову (правничу) допомогу у розмірі 10 000,00 грн.

Ухвалою Червонозаводського районного суду міста Харкова від 02 вересня 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення судово-почеркознавчої експертизи.

Ухвалою Червонозаводського районного суду міста Харкова від 02 вересня 2024 року, яка залишена без змін постановою Харківського апеляційного суду від 18 лютого 2025 року, відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд ухвали Червонозаводського районного суду міста Харкова від 06 квітня 2023 року за нововиявленими обставинами.

Ухвала суду першої інстанції, з якою погодився апеляційний суд, мотивована тим, що вказані заявником обставини не є нововиявленими в розумінні статті 423 ЦПК України.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 18 лютого 2025 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення судової-почеркознавчої експертизи.

13 березня 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвали Червонозаводського районного суду міста Харкова від 02 вересня 2024 року, ухвалу Харківського апеляційного суду від 18 лютого 2025 року та постанову Харківського апеляційного суду від 18 лютого 2025 року у зазначеній вище справі.

Перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті касаційного провадження з таких підстав.

Щодо ухвали Червонозаводського районного суду міста Харкова від 02 вересня 2024 року про відмову у призначенні судово-почеркознавчої експертизи та ухвали Харківського апеляційного суду від 18 лютого 2025 року про відмову у призначенні судово-почеркознавчої експертизи.

Згідно із пунктами 2, 3 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку: ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку; ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Отже, ЦПК України не передбачено права на оскарження у касаційному порядку ухвал суду першої інстанції, які не переглядалися апеляційним судом.

Проте заявник оскаржує у касаційному порядку ухвалу суду першої інстанції, яка не була предметом перегляду по суті судом апеляційної інстанції.

Ураховуючи наведене, у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою на ухвалу Червонозаводського районного суду міста Харкова від 02 вересня 2024 року про відмову у призначенні судово-почеркознавчої експертизи необхідно відмовити, оскільки ця ухвала не переглядалася апеляційним судом.

Разом з тим, у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою на ухвалу Харківського апеляційного суду від 18 лютого 2025 року про відмову у призначенні судово-почеркознавчої експертизи також необхідно відмовити, оскільки ця ухвала не входить до переліку ухвал, які підлягають касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Щодо ухвали Червонозаводського районного суду міста Харкова від 02 вересня 2024 року про відмову у задоволенні заяви про перегляд ухвали Червонозаводського районного суду міста Харкова від 06 квітня 2023 року за нововиявленими обставинами, та постанови Харківського апеляційного суду від 18 лютого 2025 року.

Суд установив, що ухвалою Червонозаводського районного суду міста Харкова від 06 квітня 2023 року у цивільній справі № 646/1122/22 (провадження №2/646/180/2023) затверджено мирову угоду, укладену 07 лютого 2023 року між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ТОВ «Техноторг», в особі директора Калюжного І. І. про скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середньомісячного заробітку, компенсації за невикористану відпустку, моральної шкоди, відповідно до умов якої:

1. Позивач підтверджує, що 30 вересня 2022 року ним було подано заяву про звільнення з посади комерційного агента відділу збуту регіонального підрозділу ТОВ «Техноторг» у Харківській області з 30 вересня 2022 року за угодою сторін на підставі частини першої статті 36 КЗпП України (за угодою сторін), також те, що трудовий договір, укладений між ОСОБА_1 та ТОВ «Техноторг» припинений з 30 вересня 2022 року на підставі частини першої статті 36 КЗпП України, звільнення ОСОБА_1 відбулось із суворим дотриманням норм діючого законодавства.

2. Відповідач зобов`язується сплатити протягом 5 (п`яти) банківських днів з моменту затвердження мирової угоди на користь ОСОБА_1 суму в розмірі 51 557 (п`ятдесят одна тисяча п`ятсот п`ятдесят сім) грн 08 копійок включаючи суму податку на доходи фізичних осіб та військовий збір, які мають бути утримані ТОВ «Техноторг» за рахунок ОСОБА_1 відповідно до положень чинного законодавства під час здійснення такої виплати. ТОВ «Техноторг» зобов`язується сплатити ОСОБА_1 зазначену одноразову виплату, утримавши з неї відповідно до положень чинного законодавства під час оплати суму податку на доходи фізичних осіб та військовий збір, у безготівковому порядку протягом 5 (п`яти) банківських днів з моменту ухвалення мирової угоди на банківські реквізити: IBAN UA НОМЕР_1 банк ОТП.

3. Позивач відмовляється від своїх майнових та немайнових вимог до відповідача, пов`язаних з трудовими відносинами сторін та звільненням ОСОБА_1 із займаної посади.

4. Сторони заявляють, що даною мировою угодою не порушуються права третіх осіб.

5. Ухвала Червонозаводського районного суду міста Харкова про затвердження даної мирової угоди є виконавчим документом згідно частиною другою статті 208 ЦПК України.

6. Сторони підтверджують, що у разі невиконання відповідачем мирової угоди, позивач має право направити ухвалу суду про затвердження мирової угоди до виконавчої служби для виконання.

7. Сторони погоджуються, що після укладення цієї мирової угоди та затвердження її судом, провадження у справі № 646/1122/22 підлягає закриттю на підставі пункту 5 частини першої статті 255 ЦПК України.

8. Сторони підтверджують, що мирова угода не суперечить закону, стосується лише прав та обов`язків сторін, не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб, є виконуваною.

Провадження по вищевказаній цивільній справі судом закрито на підставі пункту 5 частини першої статті 255 ЦПК України.

Ухвала Червонозаводського районного суду міста Харкова від 06 квітня 2023 року набрала законної сили та звернута до виконання, в апеляційному порядку та касаційному порядку не оскаржувалася.

Підставою для перегляду вказаної вище ухвали суду від 06 квітня 2023 року заявником зазначені, на його думку, істотні обставини для справи, що не були і не могли бути йому відомі на час розгляду справи, що визначено пунктом 1 частини першої статті 423 ЦПК України, а саме те, що в укладеній мировій угоді між ОСОБА_1 та ТОВ «Техноторг» напроти прізвища директора ТОВ ОСОБА_2 стоїть підпис іншої особи, який відрізняється від підпису ОСОБА_2 , що зазначений в протоколі загальних зборів учасників ТОВ «Техноторг» від 19 серпня 2009 року № 150, його паспорті та в довіреності від 27 лютого 2023 року, якою було уповноважено ОСОБА_3 на представництво в суді інтересів ТОВ «Техноторг». Про вказані обставини ОСОБА_1 дізнався вже після затвердження судом мирової угоди.

Відповідно до частин першої та другої статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Згідно з частиною четвертою статті 423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Частиною п`ятою статті 423 ЦПК України визначено, що при перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин. Підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки її учасники не знали про цю обставину та, відповідно, не могли підтвердити її у суді. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами спрямований не на усунення судових помилок, а на перегляд судового рішення у вже розглянутій справі з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення такого рішення (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 19/028-10/13 (пункти 7.4-7.5)).

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи, існували на час її розгляду, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (постанова Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 726/938/18).

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК України нововиявленими є обставини, які: входять до предмета доказування у відповідній справі; обґрунтовують вимоги або заперечення сторін; можуть вплинути на висновки суду про права й обов`язки її учасників або мають інше істотне значення для правильного вирішення спору; існували на час розгляду справи, рішення в якій переглядається; спростовують фактичні дані, покладені в основу такого рішення; не були встановлені, коли суд ухвалював це рішення; не були та не могли бути відомі на час розгляду справи особі, яка звертається із заявою про перегляд рішення; стали відомими тільки після його ухвалення (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі № 127/10129/17 (пункт 26)).

Не є нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці доказів, які вже оцінив суд у процесі розгляду справи. Крім того, судове рішення не можна переглядати у зв`язку з нововиявленими обставинами у разі, якщо обставини, передбачені частиною другою статті 423 ЦПК України відсутні, а також якщо обставини, визначені частиною другою статті 423 ЦПК України, були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі № 127/10129/17 (пункти 27, 28)).

Не належать до нововиявлених нові обставини, які виникли або змінилися після ухвалення судом рішення, новий доказ або нове обґрунтування позовних вимог чи заперечень проти позову. Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювали суди під час розгляду справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі № 9901/819/18 (пункт 6.38)).

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах (постанови Верховного Суду від 09 серпня 2023 року у справі № 357/10393/19, від 22 лютого 2023 року у справі № 299/883/17).

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не можна розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини.

Відмовляючи у задоволенні заяви про перегляд, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дослідивши обставини, що стали підставою ухвалення судового рішення та обставини, дійшов обґрунтованого висновку про те, що підстави на які посилається заявник, а саме підробка підпису керівника ОСОБА_2 з урахуванням того, що з мировою угодою позивач був ознайомлений та підтвердив її затвердження судом не належать до нововиявлених обставини, які виникли або змінилися після ухвалення судом рішення, новий доказ або нове обґрунтування позовних вимог чи заперечень проти позову.

Крім того, у відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «Техноторг» вказало, що директор ТОВ не ставить під сумнів свій підпис у мировій угоді та ТОВ вже виконало свої зобов`язання покладені на них мировою угодою та сплатило на користь ОСОБА_1 51 557,08 грн.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Згідно з частинами п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження у випадку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, вирішує колегія суддів у складі трьох суддів. Ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись частинами четвертою, п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвали Червонозаводського районного суду міста Харкова від 02 вересня 2024 року, ухвалу Харківського апеляційного суду від 18 лютого 2025 року та постанову Харківського апеляційного суду від 18 лютого 2025 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Техноторг», третя особа - керівник товариства з обмеженою відповідальністю «Техноторг» Калюжний Ігор Іванович, про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення компенсації за невикористані за час роботи відпустки - відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: А. І. Грушицький

І. В. Литвиненко

Є. В. Петров