Справа № 686/6248/25
Провадження № 2/686/3238/25
УХВАЛА

21 березня 2025 року м.Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Козак О.В., ознайомившись з позовною заявою АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

05.03.2025 року позивач АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Встановлено, що зазначена позовна заява подана представником позивача Дашко В.М., проте до матеріалів справи долучено довіреністю на ім`я Ляр Д.Ю., що підтверджується довіреністю №9714-К-Н-О від 17.10.2023 р.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, поданої представником позивача за довіреністю, суд приходить до наступного.

Частинами 1, 2 ст. 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно ч.4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

Статтею 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України. До Єдиного реєстру адвокатів України вносяться такі відомості: 1) прізвище, ім`я та по батькові адвоката; 2) номер і дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, номер і дата прийняття рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (номер і дата прийняття рішення про включення адвоката іноземної держави до Єдиного реєстру адвокатів України); 3) найменування і місцезнаходження організаційної форми адвокатської діяльності, номери засобів зв`язку; 4) адреса робочого місця адвоката, номери засобів зв`язку; 5) інформація про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 6) інші відомості, передбачені цим Законом.

Частиною 4 ст. 17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що інформація, внесена до Єдиного реєстру адвокатів України, є відкритою на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України.

З поданої до суду позовної заяви та долученої до неї копії довіреності представника позивача вбачається, що заяву подано від імені позивача АТ КБ «Приватбанк» - представником Дашко В.М. Разом з тим, матеріали позовної заяви не містять даних про наявність у вказаного представника права на зайняття адвокатською діяльністю, та відповідної довіреності на представлення інтересів позивача в суді.

Згідно з положеннями ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу;5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем заявлено позов про стягнення з відповідача 111579,50 грн. заборгованості за кредитним договорам.

Відповідно до положень п.п. 1, 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України така справа може бути визнана судом малозначною, оскільки ціна позову в ній перевищує 30 розмірів та не перевищує 80 розмірів прожиткового мінімуму. Однак, питання визнання справи малозначною у такому випадку є виключною прерогативою суду на стадії прийняття позову до розгляду та відкриття провадження у справі, а не позивача на стадії подання позову.

Згідно з положеннями п. 1 ч. 4 ст.185 ЦПК України позовна заява повертається позивачеві у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або посадове становище якої не вказано.

Враховуючи ціну позову та зміст позовних вимог, те, що позовну заяву АТ КБ «Приватбанк» від імені позивача підписано та подано представником Дашко В.М. і до позовної заяви не додано доказів на підтвердження його повноважень в тому числі, як адвоката, таких відомостей не містить і Єдиний реєстр адвокатів України, вказана справа судом малозначною не визнавалась, тому суд дійшов висновку про наявність передбачених законом підстав для повернення позовної заяви, оскільки така позовна заява підписана і подана особою, яка не має права її підписувати та подавати.

Згідно з ч. 7ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи вищевикладене, оскільки провадження у справі за позовною заявою АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості не відкрито, тому слід повернути АТ КБ «Приватбанк» вказану позовну заяву.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 4ст. 185, ст.ст. 260, 352-355 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, повернути АТ КБ «Приватбанк».

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: