Справа № 308/3269/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвоката Калітіна Олена Володимирівна до відповідача-1: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН», відповідача-2: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НЕРУХОМІСТЬЗАКОН ТА ПОРЯДОК», третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні позивача: ПРИВАТНИЙ НОТАРІУС КИЇВСЬКОГО МІСЬКОГО НОТАРІАЛЬНОГО ОКРУГУ Пономарьова Дар`я Володимирівна Свідоцтво про визнання недійсними правочину та витребування майна із чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Калітіна Олена Володимирівна до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача -1 Товариство з обмеженою відповідальністю "ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН", відповідача -2 Товариство з обмеженою відповідальністю "НЕРУХОМІСТЬ -ЗАКОН ТА ПОРЯДОК ", третя особа яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні позивача: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пономарьова Дар`я Володимирівна про визнання недійсним правочину та витребування майна із чужого незаконного володіння.

Ухвалою судді від 10.03.2025 вказана позовна заява залишена без руху, із зазначенням недоліків які слід усунути, для чого надано час.

14.03.2025 від представника позивача надійшла позовна заява в новій редакції.

Зі змісту позовної заяви в редакції від 13.03.2025 вбачається, що позивач ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Калітіна Олена Володимирівна звернулася до суду із позовом до відповідача-1: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН», відповідача-2: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НЕРУХОМІСТЬЗАКОН ТА ПОРЯДОК», третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні позивача: ПРИВАТНИЙ НОТАРІУС КИЇВСЬКОГО МІСЬКОГО НОТАРІАЛЬНОГО ОКРУГУ Пономарьова Дар`я Володимирівна Свідоцтво про визнання недійсними правочину та витребування майна із чужого незаконного володіння.

Згідно прохальної частини позовної заяви, ОСОБА_1 , просить:

«3.1. Визнати недійсним, з моменту укладення, Договір купівлі-продажу нерухомого майна (в порядку ст.38 Закону України «Про іпотеку») від 30.11.2021 року посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовою Д.В., та за реєстровим №3070 укладений між ТОВ «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН» () та ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НЕРУХОМІСТЬ-ЗАКОН ТА ПОРЯДОК» ().

3.2. Витребувати із чужого незаконного володіння ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НЕРУХОМІСТЬ-ЗАКОН ТА ПОРЯДОК» () на користь ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) нерухоме майно, а саме - трикімнатну квартиру, загальною площею 72,75 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100)».

Разом із тим, позивачем до матеріалів справи додано копію рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.12.2023 яким у задоволенні позову ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Лігал Колекшн» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Нерухомість-Закон та Порядок», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пономарьова Дар`я Володимирівна про визнання договору купівлі-продажу недійсним та скасування державної реєстрації права власності відмовлено повністю (справа № 308/15227/23).Вказане рішення залишене в силі постановою Закарпатського апеляційного суду від 15 жовтня 2024 року, відповідно того ж дня рішення набуло законної сили.

Поряд з цим, згідно наявних відомостей, що містяться в автоматизованій системі документообігу суду Д-3 та відомостей з сайту Єдиного державного реєстру судових рішень, які є у вільному доступі на розгляді в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області перебувала справа №308/15227/23 за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю "НЕРУХОМІСТЬ -ЗАКОН ТА ПОРЯДОК ", третя особа яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні позивача: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пономарьова Дар`я Володимирівна про визнання договору купівлі-продажу недійсним та скасовування державної реєстрації права власності та у вказаній справі ухвалено рішення суду від 07 грудня 2023 року.

Під час вирішення питання про відкриття провадження, встановлено, що справа між тими самими сторонами, з аналогічним предметом позову і з тих самих підстав, а саме що стосується позовної вимоги про визнання недійсним, з моменту укладення, Договір купівлі-продажу нерухомого майна (в порядку ст.38 Закону України «Про іпотеку») від 30.11.2021 року посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовою Д.В., та за реєстровим №3070 укладений між ТОВ «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН» () та ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НЕРУХОМІСТЬ-ЗАКОН ТА ПОРЯДОК» (), уже була предметом судового розгляду та перебувала у провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, у справі ухвалено рішення (справа №308/15227/23), яке залишене в силі постановою Закарпатського апеляційного суду від 15 жовтня 2024 року, та на даний час відкрито касаційне провадження (ухвала Верховного Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 грудня 2024 року).

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 09 липня 2020 року справа N 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Як вбачається з долучених позивачем копії рішення по справі №308/15227/23 предмет позову був у справі договір купівлі-продажу від 30.11.2021 року укладений між ТОВ «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН» та ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НЕРУХОМІСТЬ ЗАКОН ТА ПОРЯДОК» посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовою Д.В., та за реєстровим №3070 - недійсним та скасування державної реєстрації права власності за ТОВ «НЕРУХОМІСТЬ ЗАКОН ТА ПОРЯДОК».

Підставою для визнання недійсним вказаного договору, ОСОБА_1 у позові посилалася на те, що реалізація предмета іпотеки в позасудовому порядку проведена незаконно, з порушенням вимог ст.ст. 35, 38 Закону України «Про іпотеку» від 5 червня 2003 року № 898-IV (далі Закон № 898-IV) за відсутності передбачених законом підстав і документів, з порушеннями пункту 61 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою КМУ від 25.12.2015 № 1127.

Так, іпотеко держатель, усупереч ч. 1 ст. 35 Закону № 898-IV, не надсилав іпотекодавцю та боржнику письмову вимогу про усунення порушення зобов`язання, позивачі таку вимогу не отримували, а тому іпотекодержатель не набув права звернути стягнення на предмет іпотеки у позасудовому порядку.

Перехід права власності проведено нотаріусом всупереч вимог статті 38 Закону № 898-IV в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин (на момент укладення договору від 11.10.2007), за відсутності укладеного між іпотекодавцем та іпотекодержателем окремого договору про задоволення вимог іпотекодержателя, при цьому іпотекодавець не надавала своєї згоди на продаж предмета іпотеки іпотекодержателем від свого імені.

Крім того, звернення стягнення на предмет іпотеки здійснено під час наявного обтяження у вигляді арешту, накладеного відділом ДВС у м. Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції при виконанні заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18.11.2010 у справі № 2-10020/10.

Крім цього вказувала й на інші обставини, зокрема й щодо вартості предмета іпотеки, з посиланням на вимоги статей 203, 215 ЦК України, та інше, як на підставу для задоволення позовних вимог про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири.

Як вбачається зі змісту позовної заяви в редакції від 13.03.2025, позивач ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Калітіна Олена Володимирівна звернулася до суду із позовом до відповідача-1: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН», відповідача-2: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НЕРУХОМІСТЬЗАКОН ТА ПОРЯДОК», третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні позивача: ПРИВАТНИЙ НОТАРІУС КИЇВСЬКОГО МІСЬКОГО НОТАРІАЛЬНОГО ОКРУГУ Пономарьова Дар`я Володимирівна Свідоцтво про визнання недійсними правочину та витребування майна із чужого незаконного володіння.

Предметом позову у даній справі є договір купівлі-продажу від 30.11.2021 року укладений між ТОВ «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН» та ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НЕРУХОМІСТЬ ЗАКОН ТА ПОРЯДОК» посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовою Д.В., та за реєстровим №3070 - недійсним та скасування державної реєстрації права власності за ТОВ «НЕРУХОМІСТЬ ЗАКОН ТА ПОРЯДОК».

Підставою для визнання недійсним договору в даній справі позивач вказує про порушення вимоги і ст. 35, і ст. 38 ЗУ «Про іпотеку», так як належним чином не здійснено порядок направлення вимоги, посилаючись на недійсність договору в силу вимог ст.ст. 203, 215 ЦК України, предмет іпотеки, квартира, продана по суттєво заниженій вартості та інше як на підставу для задоволення позовних вимог про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири.

Таким чином, є таке, що набрало законної сили, судове рішення у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет із тих самих підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили, за тими самими вимогами.

Приймаючи до уваги вище викладене, у відкритті провадження в частині що стосується позовної вимоги про визнання недійсним, з моменту укладення, Договір купівлі-продажу нерухомого майна (в порядку ст.38 Закону України «Про іпотеку») від 30.11.2021 року посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовою Д.В., та за реєстровим №3070 укладений між ТОВ «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН» () та ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НЕРУХОМІСТЬ-ЗАКОН ТА ПОРЯДОК» () слід відмовити.

Доводи представника позивача, про те що 20.01.2025 року ОСОБА_1 подано до Верховного Суду у справі № 308/15227/23 заяву про відмову від позовної заяви у справі № 308/15227/23, слід вважати необгрутнованими, з урахуванням відсутності ухваленого процесуального рішення з даного приводу судом.

Статтями 55, 124 Конституції України, статтею 4 ЦПК України гарантується право кожній особі на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, однак реалізація цього права має здійснюватися у порядку, встановленому ЦПК України.

Статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Право на справедливий судовий розгляд охоплює і право кожного на доступ до правосуддя.

Доступ до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини слід розуміти як здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Відповідно до п.3 ч.1ст. 7 закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

Як вказано вище, позивачем подано позов у новій редакції після отримання нею ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначена позовна заява в частині вимог про витребування із чужого незаконного володіння ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НЕРУХОМІСТЬ-ЗАКОН ТА ПОРЯДОК» () на користь ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) нерухоме майно, а саме - трикімнатну квартиру, загальною площею 72,75 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в редакції від 13.03.2025 підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст.5 ЦПК України).

Згідно вимог ЦПК України, звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів особи здійснюється шляхом пред`явлення позову, у якій позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України.

За змістом ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях (ст. 81 ЦПК України). Обов`язок доказування у спірній категорії справ покладається на позивача.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви в редакції від 13.03.2025 в частині позивних вимог про витребування із чужого незаконного володіння ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НЕРУХОМІСТЬ-ЗАКОН ТА ПОРЯДОК» () на користь ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) нерухоме майно, а саме - трикімнатну квартиру, загальною площею 72,75 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100) та додані до неї документи, вважаю, що позовна заява в цій частині підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Так, відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який, відповідно до п. п. 4, 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, повинен містити в собі: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких сторони вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Разом з тим, позивач не зазначив всі обставини, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує заявлені вимоги, відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, із посиланням на докази в підтвердження обґрунтування заявлених вимог.

Так, матеріально-правова вимога позивача до відповідача повинна мати правовий характер, тобто, бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію. У разі порушення цивільного права чи інтересу у особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, особа обирає саме той засіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу та ґрунтується на законі.

Позивач просить витребувати із чужого незаконного володіння ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НЕРУХОМІСТЬ-ЗАКОН ТА ПОРЯДОК» () на користь ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) нерухоме майно, а саме - трикімнатну квартиру, загальною площею 72,75 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , втім вимог до відповідача ТОВ «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН» стягнення судового збору позивач не ставить.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В той же час, у відповідності до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому, відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду (ч. 1 ст. 83 ЦПК України).

Так, вбачається, що у позовній заяві представник позивача посилається на ту обставину, зокрема, що 11 жовтня 2007 року між ВАТ КБ «НАДРА» (кредитор) та ОСОБА_1 (позивач-1) укладено кредитний договір № 317/10-2007 і за отримані кошти позивач-1 придбала вказану житлову квартиру. У той же день в забезпечення виконання кредитного договору укладено договір поруки, за умовами якого позивач-2 поручився перед кредитором за належне виконання позивачем-1 кредитного договору. У той же день для забезпечення виконання зобов`язань за цим кредитним договором, укладено договір поруки від 11.10.2007, за умовами якого ОСОБА_3 поручився перед кредитором за належне виконання позичальником умов кредитного договору.

Також для забезпечення виконання зобов`язань, між ВАТ КБ «Надра» та іпотекодавцем ОСОБА_1 було укладено договір іпотеки від 11.10.2007, згідно умов якого в іпотеку банку передано квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, не надає належним чином засвідчені копії заявлених доказів, що підтверджують дані обставини.

В порушення п. 5 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач не зазначає і не надає до позову докази на підтвердження наявності кредитних відносин між нею та ВАТ КБ «Надра»; договір іпотеки від 11.10.2007 року; документи, на підтвердження наявності у нього права власності на квартиру до набуття банком права власності на підставі договору іпотеки.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

У відповідності до частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, надавши строк для їх усунення п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху у відповідності до ч.2 ст.185 ЦПК України.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження за позовною заявою ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвоката Калітіна Олена Володимирівна до відповідача-1: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН», відповідача-2: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НЕРУХОМІСТЬЗАКОН ТА ПОРЯДОК», третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні позивача: ПРИВАТНИЙ НОТАРІУС КИЇВСЬКОГО МІСЬКОГО НОТАРІАЛЬНОГО ОКРУГУ Пономарьова Дар`я Володимирівна Свідоцтво про визнання недійсними правочину - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Калітіна Олена Володимирівна, до відповідача-1: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН», відповідача-2: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НЕРУХОМІСТЬЗАКОН ТА ПОРЯДОК», третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні позивача: ПРИВАТНИЙ НОТАРІУС КИЇВСЬКОГО МІСЬКОГО НОТАРІАЛЬНОГО ОКРУГУ Пономарьова Дар`я Володимирівна Свідоцтво про витребування майна із чужого незаконного володіння - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали. Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику. Ухвала оскарженню в цій частині не підлягає.

Апеляційна скарга на ухвалу суду у частині відмови у відкритті провадження у справі може бути протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання) безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош