Провадження № 2/175/2827/24
"24" березня 2025 р. смт. Слобожанське
Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Журавель Т.С., за участю секретаря судового засідання Вербицької К.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
ОСОБА_1 через свого представника звернулася до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог вказано, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , після смерті якого залишилось спадкове майно, яке складається з житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який належав його матері ОСОБА_3 . Заповіту після себе батько не залишив. Крім позивача спадкоємцем першої черги є дружина померлого ОСОБА_4 , яка не була зареєстрована зі спадкодавцем за однією адресою та з заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка до нотаріуса також не зверталася. 10.10.2024 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Краматорського нотаріального округу Донецької області Мельникової В.О. з заявою про прийняття спадщини після смерті батька, проте отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропущенням строку, встановленого законодавством. Строк для прийняття спадщини позивач пропустила у зв`язку з військовим станом на території України та бойовими діями у Донецькій області, зокрема і у м. Краматорськ. На підставі вищенаведеного, просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини.
Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 29.11.2024 року дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито підготовче провадження у справі.
Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 03.02.2025 року закрито підготовче засідання у справі та призначено до судового розгляду по суті.
Представник позивача в судове засідання не з`явилася, надіслала заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач в судове засідання також не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Заяви про розгляд справи без участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило.
Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 24.03.2025 року постановлено провести заочний розгляд справи.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 09.06.1961 року, ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що зроблено актовий запис №63. Батьком записаний ОСОБА_5 , матір`ю - ОСОБА_3 .
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.08.1979 року №4386, спадкоємцем майна ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , є його дружина - ОСОБА_3 , спадкове майно на яке видано свідоцтво складається з житлового будинку АДРЕСА_1 .
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого виконкомом Красноторської селищної ради м. Краматорська Донецької облсті від 26.12.1996 року, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що зроблено актовий запис №162.
На день смерті ОСОБА_3 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . За вказаною адресою також був зареєстрований ОСОБА_6 .
Відповідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого 26.05.1999 року, ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що зроблено актовий запис №472. Батьком записаний ОСОБА_2 , матір`ю - ОСОБА_4 .
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого управлінням реєстраційних повноважень та ведення реєстру територіальної громади Краматорської міської ради від 24.07.2023 року, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблено актовий запис №213.
10.10.2024 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Мельникової В.О. з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .
Постановою приватного нотаріуса Краматорського нотаріального округу Донецької області від 10.10.2024 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропущенням строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини.
Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного.
Згідно ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ч. 1ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Положеннями ст. 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
У відповідності до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги, проте остання пропустила встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини.
Будь-які відомості про наявність спадкоємців, які відповідно до ст. 1241 ЦК України мають право на обов`язкову частку, відсутні та судом не встановлені.
Суд звертає увагу на те, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті батька позивач посилається на введення воєнного стану на території України та активні бойові дії у Донецькій області.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Суд враховує, що в період шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , на території України було запроваджено воєнний стан, який діє станом і на день розгляду справи, в результаті чого позивач не звернулася вчасно до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.
Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
На підставі викладеного, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим доходить висновку, що позовна заява є обґрунтуваною та такою, що підлягає задоволенню. Надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини терміном три місяці, на думку суду є достатнім для реалізації останньою свого права на спадкування.
Керуючись ст.ст. 19, 27, 76-81, 258, 259, 263, 265, 268, 273, 280-289, 354, 355 ЦПК України,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька -ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці.
Обчислення визначеного додаткового строку почати з дня набрання рішення суду законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Рішення може бути оскаржено позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Т. С. Журавель