ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 641/68/21 Головуючий суддя І інстанції Курганникова О. А.
Провадження № 22-ц/818/520/25 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: про приватну власність, з них:
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2025 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.,

суддів колегії Пилипчук Н.П., Маміної О.В.,

за участю секретаря судового засідання Холод М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 09 вересня 2024 року, у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс», державного реєстратора виконавчого комітету Мереф`янської міської ради Харківської області Микитенко Людмили Іванівни, ОСОБА_1 , треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Янбекова Ольга Іванівна, державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Нікуліна Олена Миколаївна, про встановлення факту, визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс», державного реєстратора виконавчого комітету Мереф`янської міської ради Харківської області Микитенко Людмили Іванівни, ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Янбекова Ольга Іванівна, державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Нікуліна Олена Миколаївна про встановлення факту, визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання права власності в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її брат ОСОБА_4 . Протягом встановленого законом строку 04.04.2018 р. вона звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Нікуліної О.М. від 20.01.2021 р. їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , оскільки право власності на квартиру АДРЕСА_1 за померлим не зареєстровано, на все нерухоме майно ОСОБА_4 накладено арешти та в документах, наданих на підтвердження родинного зв`язку спадкодавця та спадкоємця маються розбіжності в імені та по-батькові.

Так пізніше було з`ясовано, що 18.02.2008 року між ПАТ КБ «Надра» та її братом був укладений кредитний договір, згідно з яким ОСОБА_4 отримав кредит від ПАТ «Надра», за договором іпотеки №6/4/26/2008/980-1/36 від 18.02.2008, в забезпечення виконання зобов`язань ОСОБА_4 надана двокімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_2 .

Заочним рішенням Комінтернівського районного суду від 13.10.2014 р. в рахунок погашення заборгованості за Кредитним договором № 6 4/26/2008/840-К735 від 18.02.2008 р. в розмірі 453 478,16 грн. звернуто стягнення на предмет іпотеки згідно договору іпотеки № 6/4/26/2008/980-1/36, а саме нерухоме майно: двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 44,4 кв.м., житловою площею 30,00 кв. м., яка належить ОСОБА_4 шляхом його продажу ПАТ КБ «Надра» з укладанням від свого імені договору купівлі- продажу нерухомого майна будь-якій особі - покупцеві на умовах і в порядку викладеному ст.38 Закону України «Про іпотеку».

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 12.02.2018 р. змінено спосіб виконання заочного рішення Комінтернівського районного суду від 13.10.2014 р. з реалізації іпотечного майна шляхом його продажу ПАТ КБ «Надра» в особі Харківського регіонального відділення ПАТ КБ «Надра» від свого імені будь-якій особі покупцеві на умовах та в порядку викладеному ст.38 Закону України «Про іпотеку» на продаж зазначеного майна через прилюдні торги у межах процедури виконавчого провадження, за ціною, визначеною незалежним суб`єктом оціночної діяльності.

Рішенням державного реєстратора Виконавчого комітету Мереф`янської міської ради Харківського району Харківської області Микитенко Л.І. від 21.12.2020 р. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, проведено державну реєстрацію права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 а товариством з обмеженою відповідальністю «АНАЛІТИК ФІНАНС».

Позивач вважає, що перехід права власності на предмет іпотеки до іпотекодержателя відбувся з порушенням норм Закону України «Про іпотеку» і порядку, закріпленого пунктом 5.3, 5.4. Договору іпотеки від 18.02.2008 р., у зв`язку з чим просить суд:

- скасувати рішення державного реєстратора Виконавчого комітету Мереф`янської міської ради Харківського району Харківської області Микитенко Людмили Іванівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 21 грудня 2020 року № 55833896, згідно якого проведено державну реєстрацію права власності на спадкову квартиру за адресою: АДРЕСА_2 за товариством з обмеженою відповідальністю «АНАЛІТИК ФІНАНС»,

- скасувати запис про право власності № 39826788, дата та час державної реєстрації: 16.12.2020 16:47:17, внесений до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно державним реєстратором Виконавчого комітету Мереф`янської міської ради Харківського району Харківської області Микитенко Людмилою Іванівною про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за товариством з обмеженою відповідальністю «АНАЛІТИК ФІНАНС», на квартиру АДРЕСА_1 ;

- скасувати запис про право власності № 39826984, дата та час державної реєстрації: 16.12.2020 16:47:17, внесений до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно державним реєстратором Виконавчого комітету Мереф`янської міської ради Харківського району Харківської області Микитенко Людмилою Іванівною про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за товариством з обмеженою відповідальністю «АНАЛІТИК ФІНАНС», на квартиру АДРЕСА_1 ;

- встановити факт, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є рідними сестрами;

- визнати недійсним договір купівлі - продажу квартири від 05.02.2021 р. укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «АНАЛІТИК ФІНАНС» та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Янбековою О.І., зареєстрований в реєстрі за № 67;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 56486901 від 05.02.2021 17:18:42;

- скасувати запис про право власності № 40430665 від 05.02.2021 17:07:36;

- визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1

- стягнути на користь позивача понесені судові витрати.

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 09 вересня 2024 року позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Скасовано рішення державного реєстратора Виконавчого комітету Мереф`янської міської ради Харківського району Харківської області Микитенко Людмили Іванівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 21 грудня 2020 року № 55833896, згідно якого проведено державну реєстрацію права власності на спадкову квартиру за адресою: АДРЕСА_2 за товариством з обмеженою відповідальністю «АНАЛІТИК ФІНАНС».

Припинено право власності на підставі запису № 39826788, дата та час державної реєстрації: 16.12.2020 16:47:17, № 39826984, дата та час державної реєстрації: 16.12.2020 16:47:17, Товариства з обмеженою відповідальністю «АНАЛІТИК ФІНАНС» на квартиру АДРЕСА_1 .

Визнано недійсним договір купівлі - продажу квартири від 05.02.2021 р. укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «АНАЛІТИК ФІНАНС» та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Янбековою О.І., зареєстрований в реєстрі за № 67.

Припинено право власності на підставі запису № 40430665 від 05.02.2021 17:07:36; за ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 .

Встановлено факт, що має юридичне значення, а саме: факт того, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є рідними сестрами.

В іншій частині позову- відмовлено.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «АНАЛІТИК ФІНАНС» на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 908 грн.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 908 грн.

Заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 11 лютого 2021 року - скасовано.

Скасовано обтяження в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, а саме: заборону на відчуження квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_2 .

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на порушення судом норм процесуального та матеріального права просить скасувати рішення, та у задоволені позову відмовити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ТОВ «Аналітік Фінанс» належним чином було направлено повідомлення про відступлення прав вимоги та вимог про порушення основного зобов`язання.

ТОВ «Аналітік Фінанс» набув у встановленому законом порядку право вимоги за кредитним і іпотечним договорами, а тому має статус сторони (правонаступника) у вказаних договорах, що підтверджує наявність факту зобов`язальних правовідносин між учасниками справи та невиконання боржником таких вимог.

Вказує, що сторони іпотечного договору, а саме ОСОБА_4 та ПАТ КБ «Надра» у розділі 4 договору іпотеки врегулювали підстави звернення стягнення на предмет іпотеки з метою задоволення вимог іпотекодержателя, а розділом 5 врегулювали застереження про задоволення вимог іпотекодержателя.

Матеріали справи не містять відомостей про визнання договору недійсним, укладення іпотечного договору ОСОБА_4 було його вільним волевиявлення, іпотечний договір був посвідчений нотаріусом, він погодився на набуття, зміну, припинення прав та обов`язків, що тягне за собою договір, а також визнав що договір є обов`язковим до виконання.

Вважає, що звернення стягнення на нерухоме майно згідно з іпотечним застереженням без отримання додаткового погодження іпотекодавця жодним чином не суперечить його волі та не свідчить про відсутність його згоди адже іпотекодавець надав згоду на проведення іпотекодержателем отримувати додаткову згоду іпотекодавця на звернення стягнення на майно.

ОСОБА_2 після встановлення факту родинних відносин не позбавлена права та можливості повторно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що залишилась від її двоюрідного брата ОСОБА_4 і тільки на підставі статусу спадкоємця ОСОБА_7 має право оскаржувати правочини стосовно майна померлого ОСОБА_4 .

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_7 адвокат Данько Л.В. просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення залишити без змін.

Відзив мотивовано тим, що ОСОБА_4 жодних вимог та повідомлень від іпотекодержателя про передачу права власності на предмет іпотеки у рахунок виконання основного зобов`язання не отримував, тобто не був належним чином повідомлений про виникнення іпотечного випадку та не міг бути належним чином повідомлений, оскільки на час направлення йому вимоги був померлим.

Сторони зазначили та підтвердили, що перевірили дієздатність та правоздатність боржника ОСОБА_4 , а ОСОБА_4 на дату укладання договору факторингу 18 серпня 2020 року був померлою особою, отже вбачається, о ТОВ «Аналітік Фінанс» було відомо про смерть ОСОБА_8 ще ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Зауважує, що в іпотечному договорі міститься лише положення про можливість передання іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання лише на підставі домовленості сторін, що відповідає положенням ст.37 Закону України «Про іпотеку».

Вказує, що твердження апелянта про те, що ОСОБА_2 є неналежним позивачем є безпідставним та спростовується матеріалами справи.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явились в судове засідання, вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з положеннями ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржене рішення вказаним вимогам у повній мірі відповідає.

Задовольняючи частково позовні вимоги суд своє рішення мотивував наступним.

Щодо скасування рішення державного реєстратора.

Як вбачається з п.5.3 ст. 5 Договору іпотеки №6/4/26/2008/980-1/36 від 18.02.2008 року , звернення стягнення на предмет іпотеки відбувається на підставі: рішення суду, виконавчого напису нотаріуса, домовленості сторін на передачу Іпотекодержателю права власності на Предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання в порядку, встановленому ст. 37 Закону України «Про іпотеку», права іпотекодержателя від свого імені продати Предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу в порядку ст. 38 Закону України «Про іпотеку». (т. 1 а.с. 66).

Згідно п.4.4 ст. 4 Договору іпотеки, у випадку невиконання або неналежного виконання зобов`язання… іпотекодержатель має право реалізувати своє право іпотеки та звернути стягнення на предмет іпотеки в порядку, визначеному цим Договором. (т. 1 а.с.66).

Пунктом 5.4 ст. 5 вказаного договору встановлено, що іпотекодержатель має право на свій розсуд обрати умови та порядок звернення стягнення на предмет іпотеки в межах, передбачених п.5.3 цього договору. (т. 1а.с.66).

Домовленість сторін на передачу Іпотекодержателю права власності на Предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання, як передбачено договором іпотеки - відсутня.

Суд звертає увагу, що таке застереження про передачу іпотекодавцем іпотекодержателю у випадку невиконання основного зобов`язання права власності на предмет іпотеки, яке за своїми правовими наслідками прирівнюється до договору про задоволення вимог іпотекодержателя - в іпотечному договорі відсутнє.

В іпотечному договорі міститься лише положення про можливість передання іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання лише на підставі домовленості сторін, що відповідає положенням ст. 37 ЗУ «Про іпотеку» (п.5.3)

Будь-якого іншого варіанту передачі права власності на предмет іпотеки договором не передбачено.

Крім того, в іпотечному договорі сторони домовились про те, що іпотекодержатель має право на свій розсуд обрати умови та порядок звернення стягнення на предмет іпотеки лише в межах п.5.3 Договору іпотеки, а не в межах ст. 37 Закону України «Про іпотеку».

Таким чином, сторони в Договорі іпотеки, а саме в п. 5.3 обумовили та конкретизували лише один варіант передачі Іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки із двох можливих, викладених в ст. 37 Закону України «Про іпотеку», а саме: на підставі домовленості сторін.

Положень про можливість іпотекодержателем вибрати інший варіант звернення стягнення на предмет іпотеки передбачений ст. 37 ЗУ «Про іпотеку» - в договорі не зазначено, адже іпотекодержатель при зверненні стягнення на предмет іпотеки обмежується лише п.5.3 Договору іпотеки, про що сторони також домовились в п.5.4 вказаного Договору.

Тому доводи відповідача про реєстрацію права власності у зв`язку із переходом до іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки в позасудовому порядку згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя є безпідставними.

Враховуючи відсутність укладеного між сторонами договору про задоволення вимог іпотекодержателя (домовленості сторін), тобто у спосіб, визначений іпотечним договором, ненадання такого договору державному реєстратору та залишення ним без перевірки наявності чи відсутності факту виконання відповідних умов правочину, з яким закон пов`язує можливість переходу права власності, дії державного реєстратора щодо реєстрації за «АНАЛІТІК ФІНАНС» права власності на спірну квартиру, власником якої залишався ОСОБА_4 , не можна вважати законними.

Вимога ТОВ «АНАЛІТІК ФІНАНС» від 26 серпня 2020 року та від 27 жовтня 2020 року про усунення порушень, яка була направлена ОСОБА_4 за адресою : АДРЕСА_2 була повернута відправнику за закінченням терміну зберігання (т. 1 а.с. 158-166).

Судом не встановлено факту отримання боржником ОСОБА_4 вимоги про усунення порушень, що свідчило би про дату, з якої відраховується строк 30 днів для оформлення реєстрації нерухомого майна.

Таким чином, державний реєстратор здійснив реєстрацію права власності за іпотекодержателем на предмет іпотеки без дотримання вимог законодавства, не перевіривши наявність всіх законних підстав для здійснення такої дії.

Так, державним реєстратором при прийнятті рішення про державну реєстрацію права власності, яке начебто виникло на підставі договору іпотеки, не було враховано також, що іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності, а такої оцінки проведено не було.

Інформація про вартість майна, за якою відбулося зарахування вимог іпотекодержателя - відсутня, при цьому ціна набуття права власності на предмет іпотеки є істотною обставиною і повинна погоджуватися з власником майна. Вказане узгоджується з висновком викладеним в Постанові Великої Палати ВС від 20.03.2019 у справі №306/2053/16-ц.

Таким чином, рішення державного реєстратора про реєстрацію за ТОВ «АНАЛІТІК ФІНАНС» права власності на Предмет іпотеки здійснено з порушенням вимог Закону.

Крім того, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_9 відповідно до свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану 15 січня 2018 року (т. 1 а.с. 7).

Так заява ТОВ «Аналітик Фінанс» про задоволення вимог іпотекодержателя надійшла до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори 17.08.2021 року (а.с. 116, 122 т. 2), тобто після звернення стягнення іпотечного майна, продажу спірного майна ОСОБА_1 та через три роки після смерті ОСОБА_4 .

Також в порушення норм ст. 1281, 1282 ЦК України відповідач ТОВ «Аналітик Фінанс» звернув стягнення на предмет іпотеки шляхом державної реєстрації права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 за товариством з обмеженою відповідальністю «АНАЛІТИК ФІНАНС» та здійснив продаж спірного майна ОСОБА_1 .

До пояснень представника відповідача ТОВ «АНАЛІТІК ФІНАНС» про те, що вони не знали про смерть ОСОБА_4 суд ставиться критично, оскільки головним державним виконавцем Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова було винесено постанову від 23.10.2018 року про закінчення виконавчого провадження у зв`язку зі смертю боржника та направлено копію постанови сторонам виконавчого провадження (т. 1 а.с. 47).

Враховуючи, що відповідач ТОВ «Аналітік Фінанс» неправомірно використав своє право звернення стягнення на предмет іпотеки - на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , поспішно вчинив дії щодо переходу до нього права власності, порушуючи порядок звернення стягнення на предмет іпотеки, встановлений в Договорі іпотеки, а саме: відсутність між іпотекодавцем та іпотекодержателем домовленості про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки, та, крім того, з порушенням вчинення такої реєстраційної дії, у зв`язку з відсутністю оцінки предмету іпотеки під час набуття ТОВ «АНАЛІТІК ФІНАНС» права власності на нього та відсутності належного отримання ОСОБА_4 вимоги про усунення порушень, а також в порушення норм ст. 1281, 1282 ЦК України, що дає підстави для задоволення позову в частині визнання незаконною та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на предмет іпотеки.

Щодо скасування запису про право власності за ТОВ «АНАЛІТІК ФІНАНС».

Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Щодо визнання договору купівлі продажу не дійсним.

У зв`язку із задоволенням позову в частині визнання незаконною та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на предмет іпотеки, враховуючи, що укладення між ТОВ "АНАЛІТІК ФІНАНС" та ОСОБА_1 спірного договору купівлі-продажу нерухомого майна стосовно квартири від 05.01.2021 р. та посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Янбековою О.І., зареєстрований в реєстрі за № 67, здійснено без наявності у ТОВ "АНАЛІТІК ФІНАНС" відповідних повноважень, а також вчинення зазначеного правочину порушено право позивача на спадкування, суд дійшов висновку про те, що укладення спірного договору купівлі-продажу здійснено з істотним порушенням вимог чинного законодавства, що відповідно до 203, 215 ЦК України має наслідком недійсність такого договору.

Отже, державна реєстрація права власності на спірну квартиру за ОСОБА_1 підлягає скасуванню.

Щодо встановлення факту родинних відносин.

Факт, щодо встановлення якого звернулася заявник, має для неї юридичне значення, оскільки надає правові підстави для реалізації права на отримання спадщини. Крім того, заявниця ОСОБА_2 не має іншої можливості довести факт родинних відносин між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Таким чином, суд дійшов висновку, що вимоги ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Щодо визнання за позивачем право власності на квартиру в порядку спадкування за законом.

Як встановлено судом, ОСОБА_2 у встановлений законом строк звернулась до нотаріальної контори із заявою по прийняття спадщини, після померлого брата ОСОБА_4 але нотаріусом їй було відмовлено, у видачі свідоцтва про право на спадщину оскільки право власності на квартиру АДРЕСА_1 за померлим не зареєстровано, на все нерухоме майно ОСОБА_4 накладено арешти та в документах, наданих на підтвердження родинного зв`язку спадкодавця та спадкоємця маються розбіжності в імені та по-батькові.

Таким чином позовні вимоги щодо визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом заявлені позивачем передчасно, оскільки причиною відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину у тому числі відсутність родинного зв`язку спадкодавця та спадкоємця, а судом задоволена заява ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та вона не позбавлена права та можливості повторно звернутись до нотаріуса.

При цьому, необхідно зауважити й на тому, що, відповідно до п. 4.9 та п. 4.10 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, свідоцтво про право на спадщину видається на підставі заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених статтями 1270, 1276 Цивільного кодексу України - не раніше зазначених у цих статтях строків. При цьому, видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, ніяким строком не обмежена, а тому ОСОБА_2 має право у будь-який зручний для неї час отримати таке свідоцтво, й не оформлення останнім свідоцтва у стислі строки жодним чином не надає права іншим спадкоємцям ставити питання про визнання права власності на таке спадкове майно за ними.

Отже, аналізуючи зазначені норми закону, повно та всебічно з`ясувавши вищевказані обставини, які стосуються предмету доказування, та оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих доказів, суд, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду.

Згідно статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами або договором.

Відповідно до статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно норм ч.3 ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» ( в редакції на час виникнення спірних правовідносин) державний реєстратор під час проведення державної реєстрації прав, що виникли в установленому законодавством порядку до 1 січня 2013 року, а також під час проведення державної реєстрації прав, які набуваються з прав, що виникли в установленому законодавством порядку до 1 січня 2013 року, обов`язково запитує від органів влади, підприємств, установ та організацій, які відповідно до законодавства проводили оформлення та/або реєстрацію прав, інформацію (довідки, засвідчені в установленому законодавством порядку копії документів тощо), необхідну для такої реєстрації, у разі відсутності доступу до відповідних носіїв інформації, що містять відомості, необхідні для проведення державної реєстрації прав, чи у разі відсутності необхідних відомостей в єдиних та державних реєстрах, доступ до яких визначено цим Законом, та/або у разі, якщо відповідні документи не були подані заявником, крім випадків, коли державна реєстрація прав, похідних від права власності, здійснюється у зв`язку із вчиненням нотаріальної дії та такі документи були надані у зв`язку з вчиненням такої дії.

Судом відповідно до наявних у справі доказів було встановлено 18.02.2008 року між ПАТ КБ «Надра» та ОСОБА_4 був укладений кредитний договір, згідно з яким ОСОБА_4 отримав кредит від ПАТ «Надра».

З метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, ОСОБА_4 надана двокімнатна квартира за адресою АДРЕСА_2 . на підставі договору іпотеки № 6/4/26/2008/980-1/36 від 18.02.2008 р. (т. 1 а.с. 64-68).

Заочним рішенням Комінтернівського районного суду від 13.10.2014 р. в рахунок погашення заборгованості за Кредитним договором № 6/4/26/2008/840-К735 від 18.02.2008 р. в розмірі 453 478,16 грн. було звернуто стягнення на предмет іпотеки згідно договору іпотеки № 6/4/26/2008/980-1/36, а саме нерухоме майно: двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 44,4 кв.м., житловою площею 30,00 кв. м., яка належить ОСОБА_4 шляхом його продажу ПАТ КБ «Надра» з укладанням від свого імені договору купівлі- продажу нерухомого майна будь-якій особі - покупцеві на умовах і в порядку викладеному ст.38 Закону України «Про іпотеку» (т. 1 а. с. 49-54)

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 12.02.2018 р. змінено спосіб виконання заочного рішення Комінтернівського районного суду від 13.10.2014 р. з реалізації іпотечного майна шляхом його продажу ПАТ КБ «Надра» в особі Харківського регіонального відділення ПАТ КБ «Надра» від свого імені будь-якій особі покупцеві на умовах та в порядку викладеному ст.38 Закону України «Про іпотеку» на продаж зазначеного майна через прилюдні торги у межах процедури виконавчого провадження, за ціною, визначеною незалежним суб`єктом оціночної діяльності (т. 1 а.с. 55-58).

За договором про відступлення права вимоги від 15.05.2020 року ПАТ КБ «НАДРА» відступив належні банку права вимоги ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» (т. 2 а.с. 97-99).

За договором факторингу № 1808/2020-1 від 18 серпня 2020 року ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» відступив права грошової вимоги ТОВ «АНАЛІТІК ФІНАНС» (т. 2 а. с. 101-107).

ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» передав ТОВ «АНАЛІТІК ФІНАНС» всі права за Іпотечним договором №6/4/26/2008/980-1/36 від 18.02.2008 р., що укладений між ВАТ КБ «НАДРА» та ОСОБА_4 відповідно до договору по відступлення права за іпотечним договором від 19.08.2020 року (т. 2 а.с. 78-81).

Відповідно до інформації з Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно, Рішенням державного реєстратора Виконавчого комітету Мереф`янської міської ради Харківського району Харківської області Микитенко Л.І. від 21.12.2020 р. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень - проведено державну реєстрацію права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 за товариством з обмеженою відповідальністю «АНАЛІТИК ФІНАНС» ( т. 1 а.с. 42-45).

За змістом статті 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження за умови їх відповідності законодавству і поданим документам.

У пункті 61 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 (в ред. на день спірної реєстрації права власності на предмет іпотеки) передбачено, що для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються:

1) засвідчена іпотекодержателем копія письмової вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцю та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця;

2) засвідчена іпотекодержателем копія повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з відміткою про вручення адресату, або засвідчена іпотекодержателем копія рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з позначкою про відмову адресата від одержання такого відправлення, або засвідчені іпотекодержателем копії рекомендованих поштових відправлень або поштових відправлень з оголошеною цінністю (поштових конвертів), якими не менше ніж двічі з періодичністю не менше ніж один місяць надсилалася вимога, зазначена у підпункті 1 цього пункту, та які повернулися відправнику у зв`язку із відсутністю адресата або закінченням встановленого строку зберігання поштового відправлення, або засвідчені іпотекодержателем паперові копії електронного листа, яким за допомогою засобів інформаційної, телекомунікаційної або інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує обмін електронними документами, надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, та електронного службового повідомлення відповідної системи, яким підтверджується доставка відповідного електронного листа за адресою електронної пошти адресата (у разі коли договором з іпотекодавцем або боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, передбачено можливість обміну електронними документами);

3) довідка іпотекодержателя, що містить відомості про суму боргу за основним зобов`язанням станом на дату не раніше трьох днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації та відомості про вартість предмета іпотеки, визначену суб`єктом оціночної діяльності, станом на дату не раніше 90 днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації;

4) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

У разі подання документа, зазначеного в абзаці першому або четвертому підпункту 2 цього пункту, державна реєстрація проводиться після спливу тридцятиденного строку з моменту отримання адресатом вимоги, зазначеної у підпункті 1 цього пункту, якщо у такій вимозі не зазначений більш тривалий строк.

Згідно пункту 57-1. вказаного Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - для державної реєстрації прав, що набувається не у результаті вчинення нотаріальних дій або не на підставі документів, виданих (оформлених) органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, також подаються документи, що визначають обсяг цивільної правоздатності, дієздатності фізичних та юридичних осіб, а також обсяг повноважень представника фізичної або юридичної особи.

Згідно із п.1 ч.1 ст.27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" визначено, що державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі укладеного в установленому законом порядку договору, предметом якого є нерухоме майно, речові права на яке підлягають державній реєстрації, чи його дубліката.

Обов`язковою умовою для проведення державної реєстрації права власності на об`єкт нерухомості, що перебуває в іпотеці, є подання заявником документу, що підтверджує перехід права власності на предмет іпотеки, в тому числі факту виконання відповідних умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість переходу права власності.

Статтею 36 ЗУ «Про іпотеку» встановлено, що сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону.

У статті 37 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання.

Договір про задоволення вимог іпотекодержателя чи іпотечний договір, який містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, є документами, що підтверджують перехід права власності на предмет іпотеки до іпотекодержателя та є підставою для внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Право власності іпотекодержателя на предмет іпотеки виникає з моменту державної реєстрації права власності іпотекодержателя на предмет іпотеки на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя чи відповідного застереження в іпотечному договорі.

Рішення про реєстрацію права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки, може бути оскаржено іпотекодавцем у суді.

Відповідно до ст. 35 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

У пункті 5.3 статті 5 вказаного вище Договору іпотеки №6/4/26/2008/980-1/36 від 18.02.2008 року сторони домовились, що звернення стягнення на предмет іпотеки відбувається на підставі: рішення суду, виконавчого напису нотаріуса, домовленості сторін на передачу Іпотекодержателю права власності на Предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання в порядку, встановленому ст. 37 Закону України «Про іпотеку», права іпотекодержателя від свого імені продати Предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу в порядку ст. 38 Закону України «Про іпотеку». (т. 1 а.с.66).

Згідно п.4.4 ст. 4 Договору іпотеки, у випадку невиконання або неналежного виконання зобов`язання… іпотекодержатель має право реалізувати своє право іпотеки та звернути стягнення на предмет іпотеки в порядку, визначеному цим Договором. (т. 1 а.с.66).

Пунктом 5.4 ст. 5 вказаного договору встановлено, що іпотекодержатель має право на свій розсуд обрати умови та порядок звернення стягнення на предмет іпотеки в межах, передбачених п. 5.3 цього договору (т. 1 а.с.66).

Отже, сторони договору іпотеки у даному випадку лише передбачили можливість звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі домовленості сторін на передачу Іпотекодержателю права власності на Предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання, а не про саму передачу вказаного права власності. При цьому в умовах вказаного договору Іпотеки не визначений порядок передачі права власності на предмет Іпотеки, а є лише покликання на спосіб задоволення вимог іпотекодержателя, встановлений у статті 37 Закону України «Про іпотеку». За змістом норми статті 37 Закону України «Про іпотеку» в ній зазначено лише порядок реєстрації права власності на предмет іпотеки на підставі відповідного договору або іпотечного застереження, що за своїм змістом є лише реєстрацією існуючого права, а не порядок передачі права власності на предмет іпотеки, що у контексті принципу правової визначеності має істотне значення для визнання того факту, що сторони уклали договір на певних умовах.

За відсутності узгодженого між сторонами договору іпотеки порядку передачі права власності на предмет Іпотеки від іпотекодателя до іпотекодержателя (підстави та порядок надсилання письмової вимоги про порушення, строк виконання порушеного зобов`язання, та правові наслідки від залишення такої вимоги без задоволення у вигляді права Іпотекодержателя прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання, як це вказано у ст. 35 згаданого Закону України), - не можна вважати, що сторони вже домовились про можливість задоволення вимог Іпотекодержателя у передбачений ст. 37 Закону України «Про іпотеку» спосіб. Тому, за відсутності таких істотних для передачі права власності на предмет іпотеки умов договору - суд першої інстанції обґрунтовано вважав, що вищевказаний договір іпотеки не містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя у визначений ст. 37 Закону України «Про іпотеку» спосіб. Сторони лише угодили таку можливість у разі укладення відповідного договору з цього приводу. Наведені з цього приводу у доводах скарги заперечення є безпідставними, а касаційна практика - не є релевантною до обставин цієї справи.

Крім того, суд обґрунтовано висновував, що оскільки ТОВ «АНАЛІТІК ФІНАНС» надсилав свої письмові вимоги про усунення порушення зобов`язань за договором кредиту 26 серпня 2020 року та від 27 жовтня 2020 року на адресу боржника ОСОБА_4 , який вже помер ІНФОРМАЦІЯ_9 , а державний реєстратор при реєстрації права власності перевіряє дієздатність боржника, - не можна вважати, що були дотримані вимоги, вказані у п. 61 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127.

За відсутності укладеного між сторонами договору про задоволення вимог іпотекодержателя (іпотечного застереження), ненадання такого договору державному реєстратору, порушення порядку надсилання боржнику про та залишення ним без перевірки наявності чи відсутності факту виконання відповідних умов правочину, з яким закон пов`язує можливість переходу права власності, дії державного реєстратора щодо реєстрації права власності на спірну квартиру не можна вважати законними.

Крім того, ТОВ «АНАЛІТІК ФІНАНС» не спростували того факту, що за наявності постанови державного виконавця у від 23.10.2018 року про закінчення виконавчого провадження у зв`язку зі смертю боржника та направлено копію постанови сторонам виконавчого провадження (т. 1 а.с. 47), - відповідач не був обізнаний про смерть боржника ОСОБА_4 .

Як встановлено судом, ОСОБА_2 у встановлений законом строк звернулась до нотаріальної контори із заявою по прийняття спадщини, після померлого брата ОСОБА_4 , а тому колегія суддів за безпідставністю відхиляє доводи скарги про те, її спадкові права у даному спорі не були порушені.

Колегія суддів звертає увагу на те, що після смерті боржника права кредитора можуть бути захищені у передбаченому ст. 1281 ЦК України порядку пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців, а тому застосований ними спосіб захисту права порушує права спадкоємця боржника позивачки ОСОБА_2 та виходить поза межі здійснення цивільних прав, ч. 2 ст. 13 ЦК України.

Враховуючи зазначене, державним реєстратором було з порушення законного порядку внесений запис у Державний реєстр речових прав на нерухоме майно про право власності та винесено рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень стосовно об`єкту нерухомого майна, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 та здійснено реєстрацію права власності на вказану квартиру за ТОВ «Аналітик Фінанс» за відсутності доказу дати одержання іпотекодавцем/позичальником письмової вимоги іпотекодержателя про усунення порушень та/або умов цього договору, відсутність між іпотекодавцем та іпотекодержателем домовленості про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки, з порушенням вчинення такої реєстраційної дії, у зв`язку з відсутністю оцінки предмету іпотеки під час набуття ТОВ «АНАЛІТІК ФІНАНС» права власності на нього, як того вимагає договір іпотеки.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно статті 89 ЦПК України виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Будь-яких інших доказів на противагу наданих позивачем доказів суду, зі сторони апелянта, не надано.

Згідно ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Інші доводи апеляційної скарги суперечать встановленим обставинам у справі, є безпідставними, не спростовують обґрунтованих висновків суду щодо наявності підстав для задоволення позову та зводяться до викладення обставин справи із наданням особистих коментарів, особистим тлумаченням норм матеріального права, що має за мету задоволення апеляційної скарги, а не спростування висновків суду першої інстанції.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування районним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а лише зводяться до переоцінки доказів.

Розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і дав їм належну оцінку, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

На підставі вищевказаних обставин та правового обґрунтування колегія суддів визнає, що оскаржене рішення суду ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи скарги є недоведеними та висновків суду не спростували, що відповідно до статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення - без змін.

На підставі статті 141 ЦПК України, судові витрати понесені сторонами в зв`язку з переглядом судового рішення розподілу не підлягають, оскільки апеляційна скарга залишена без задоволення.

Керуючись ст.ст. 259, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 09 вересня 2024 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 21 березня 2025 року.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді колегії Н.П. Пилипчук.

О.В. Маміна.