Справа № 336/2360/25
"18" березня 2025 р.
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

19 березня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Звєздова Н.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживача у спосіб стягнення матеріальної та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивачка ОСОБА_2 звернулась до суду із вказаною позовною заявою, за змістом якої просить стягнути з відповідача завдану матеріальну шкоду у сумі 1 998,00 гривень у зв`язку із продажем фальсифікованого товару, а також моральну шкоду у сумі 3 000,00 гривень.

Позов обґрунтовує тим, що 09.10.2024 року вона придбала у відповідача товар неналежної якості, після її звернення щодо повернення коштів, відповідачем їй відмовлено, тому вона вимушена звернутися до суду з позовом у відповідності до ЗУ «Про захист прав споживачів».

Згідно з вимогами ст. 185 ЦПК України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 175, 177 цього Кодексу та чи належить позовну заяву розглядати за правилами цивільного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Дослідивши позовну заяву з додатками, суддя вважає, що її належить залишити без руху, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Позивачка в обґрунтування заявлених вимог посилається на Закону України «Про захист прав споживачів».

Статтею 8 ЗУ «Про захист прав споживачів» встановлено, що споживача у разі придбання ним товару неналежної якості, у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати:

1) пропорційного зменшення ціни;

2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк;

3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару.

У разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника:

1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми;

2) вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар.

Виходячи з наведеного позивачка має право звернутися до суду з вимогами про розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми за певних умов, а саме виявлення істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи.

Позивачкою таких доказів не надано, висновок експертизи в матеріалах справи відсутній, звернення лише з вимогою про стягнення суми сплаченої за товар, взагалі не обґрунтовано, докази, що підтверджують вказані обставини в матеріалах справи відсутні.

Інші вимоги позивачкою у відповідності до законодавства не заявлені.

Крім того, позивачем в порушення п.п. 7, 8, 9, 10 ЦПК України, якими визначено, що у позові зазначаються відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення наведених норм позивачкою такі відомості в позові не зазначені.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету. Також Європейський суд з прав людини зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі «Жоффре де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року).

З практики Європейського суду з прав людини випливає, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод не гарантує захист теоретичних та ілюзорних прав, а гарантує захист прав конкретних та ефективних (Рішення Суду у справі «Артіко проти Італії» (Artico c. Italie) від 13 травня 1980 року).

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

За таких обставин, вважаю за необхідне позовну заяви залишити без руху.

Враховуючи вищенаведене суд позбавлений можливості постановити законне і обґрунтоване рішення по справі за наявними матеріалами.

Згідно з вимогами ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 185, 260 ЦПК, суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживача у спосіб стягнення матеріальної та моральної шкоди залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених недоліків заяви.

У разі невиконання ухвали в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.С. Звєздова