_______________________________________________________________________
Провадження № 2/947/535/25
Київський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого судді Скриль Ю.А.,
за участю секретаря судового засідання Остапчук О.Є.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільна справа розподілена судді Скриль Ю.А.
Ухвалою судді від 18.10.2024 провадження у справі відкрито та призначено судове засідання в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце проведення повідомлявся належним чином. Надав суду заяву, відповідно до якої просить розглядати справу за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.
Відповідачка ОСОБА_1 у судові засідання, призначені на 20.11.2024, 19.12.2024, 20.01.2025, 18.02.2025, 12.03.2025 та 19.03.2025. Судові засідання 18.02.2025 та 12.03.2025 відкладались за клопотанням відповідачки.
Згідно з матеріалами справи, ОСОБА_1 отримала позовну заяву з додатками 18.02.2025. Проте правом на подання відзиву на позовну заяву до цього часу не скористалась.
У судове засідання 19.03.2025 відповідачка не з`явилась, відзив на позовну заяву на адресу суду не надійшов, про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Причини неможливості подати відзив суду не повідомила. Будь-яких заяв, клопотань від відповідачки станом на час прийняття рішення до суду не надходило.
Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
За згодою представника позивача, який не заперечував проти заочного розгляду справи, суд на місці постановив ухвалити в справі заочне рішення, на підставі наявних доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
У зв`язку з неявкою сторін відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов таких висновків.
18 листопада 2019 року ОСОБА_1 звернулась до АТ КБ «ПРИВАТ БАНК» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим власноруч на планшеті підписала Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку.
Також 18.09.2019 ОСОБА_1 підписала власноруч на планшеті Заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг, тим самим погодили умови щодо типу кредиту та розміру кредитного ліміту до 75 000,00 грн, типу кредитної кратки - Каркта «Універсальна GOLD», строку кредитування - 12 місяців з пролонгацією, щодо процентної ставки, відсотків річних - 42%, у процесі користування рахунком відбулась зміна відсоткової ставки до 40,8%, щодо розміру мінімального обов`язкового платежу - 5% від заборгованості, але не менше 100 грн щомісячно або 10% від заборгованості, але не менше 100 грн щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другового місяця прострочення.
В Анкеті-заяві від 18.09.2019 зазначено, що відповідачка згодна з тим, що ця анкета-заява разом із Умовами та Правилами надання банківських послуг становить договір про надання банківських послуг, а також, що вона ознайомлена та погоджується з Умовами та Правилами надання банківських послуг і тарифами банку, які були надані їй для ознайомлення в письмовому вигляді.
До кредитного договору банк додав Паспорт кредиту, у якому міститься інформація про умови кредитування, процентні ставки, порядок повернення кредиту за типом кредитного продукту - «Універсальна» та «Універсальна GOLD». Вказаний Паспорт також підписаний відповідачкою власноруч на планшеті.
На підставі укладеного договору відповідачка отримала картку № НОМЕР_1 зі строком дії до 05/21, типу «Універсальна GOLD», що підтверджується випискою по особовому рахунку відповідачки.
Згідно з Випискою за договором № б/н, укладеного з ОСОБА_1 , за період 27.03.2020-05.08.2024, нарахування та списання коштів здійснювалось за карткою, виданою відповідачці: НОМЕР_1.
Вказаною випискою по рахунку також підтверджується факт користування відповідачкою коштами, розміщеними на вказаному рахунку за карткою НОМЕР_1
Позивачем до позовної заяви додано клопотання про дослідження копії Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг від 18.09.2019, що містить розмір відсоткової ставки 43,2% річних для карт Універсальна та 42% - для карт Універсальна GOLD.
Дослідивши Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг від 18.09.2019, суд встановив, що вказана Заява містить інформацію про розмір відсоткової ставки для карт тип у Універсальна у розмірі 43,2% річних та для карт Універсальна GOLD - 42% річних. Вказана Заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг відповідачкою підписана власноруч на планшеті, що відповідає вимогам Постанову НБУ від 13.12.2019 № 151 «Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України».
Відповідно до частин 1, 2 статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПРИВАТ БАНК»).
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
Згідно ст. 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Частинами 1, 2 статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).
Як встановлено судом та свідчать матеріали справи, ОСОБА_1 18.09.2019 власноруч підписала на планшеті Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг від 18.09.2019, що відповідає вимогам Постанову НБУ від 13.12.2019 № 151 «Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України», та свідчить про її обізнаність про розмір відсоткової ставки для карти типу «Універсальна GOLD» у розмірі 42% річних.
Факт отримання та використання відповідачкою кредитних коштів з вказаного рахунку підтверджується Випискою за договором б/н за період з 27.03.2020 по 05.08.2024, відповідно до яких ОСОБА_1 регулярно здійснювала платежі, спрямовані на поповнення рахунку та часткове повернення кредитних коштів.
Отже, суд вважає, що розмір заборгованості за тілом кредиту та відсотками за користування кредитом станом 05.08.2024 у загальному розмірі 56 648,58 грн доведений позивачем належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами.
Розподіл судових витрат здійснити відповідно до ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст. 42 Конституції України, ст.ст. 1, 3, 509, 525, 526, 530, 536, 1050, 1054 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 81, 141, 265, 268 ЦПК України, суд
Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТ БАНК» до до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.
Стягнути з до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТ БАНК» заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг №б/н від 18.09.2019 станом на 05.08.2024 у розмірі 56 648 (п`ятдесят шість тисяч шістсот сорок вісім) гривень 58 копійок, яка складається з 47 513,27 грн - заборгованості за тілом кредиту, 9135,31 грн - заборгованості за простроченими відсотками.
Стягнути з до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТ БАНК» суму сплаченого судового збору в розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .
Рішення складене та підписане 19.03.2025.

Суддя: Ю. А. Скриль