РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

19 березня 2025 року

м. Рівне

Справа № 572/3284/23

Провадження № 22-ц/4815/425/25

Рівненський апеляційний суд в складі судді Гордійчук С.О, розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Сарненського районного суду Рівненської області від 21 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту,

в с т а н о в и в :

Рішенням Сарненського районного суду Рівненської області від 21 травня 2024 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту прийняття спадщини позивачем та неприйняття спадщини відповідачем задоволено частково.

Не погодившись із рішенням суду, 22 січня 2025 року (згідно відбитка штемпеля на конверті) скаржник подав апеляційну скаргу безпосередньо до суду апеляційної інстанції у якій, зокрема, просить поновити строк апеляційного оскарження.

В обґрунтування поважності пропуску процесуального строку апелянт посилається на те, що повний текст рішення отримав 23 грудня 2024 року в канцелярії суду, проте доказів про отримання копії рішення суду не надав.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до частини 3 статті 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 2 статті 358 цього Кодексу.

Встановлено, що 21 травня 2024 року в судовому засіданні було проголошено вступну та резолютивну частина рішення суду в присутності ОСОБА_1 .

Повний текст рішення оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень (ЄДРСР) 8 листопада 2024 року.

За наведеного, перебіг строку для оскарження рішення суду розпочався з наступного дня після його опублікування в реєстрі, тобто 09 листопада 2024 року, та закінчився 09 грудня 2024 року (з урахуванням вихідних днів).

Однак, апеляційна скарга подана 22 січня 2025 року поза межами вказаного вище строку.

Матеріали справи не містять жодних відміток про вручення судом та отримання скаржником 23.12.2024 року повного тексту оскаржуваного судового рішення.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд вважає, що наведені у клопотанні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є неповажними. Будь-яких інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження клопотання не містить.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Поважність причин пропуску строку є оціночним поняттям та має встановлюватися в кожному окремому випадку на підставі відповідних доказів, які у свою чергу, в розумінні статті 127 ЦПК України, оцінюються судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій.

Отже, встановлення процесуальних строків передбачено законом з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Зазначені висновки викладені у постановах Верховного Суду від 11 вересня 2019 року у справі № 204/2113/14-ц, від 25 листопада 2020 року у справі № 2-9436/2007, від 17 листопада 2021 року у справі № 2-517/07.

За наведеного, скаржнику слід вказати інші поважні причини пропуску процесуального строку та надати належні та допустимі докази на їх підтвердження.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Сарненського районного суду Рівненської області від 21 травня 2024 року залишити без руху.

Надати скаржнику строк протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення вказаних недоліків апеляційної скарги.

Заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із викладенням інших поважних причин пропуску останнього надати Рівненському апеляційному суду в зазначений строк.

У випадку невиконання вимог ухвали в зазначений строк апеляційну скаргу буде визнано неподаною і повернуто особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рівненського

апеляційного суду Гордійчук С. О.