Справа № 462/8747/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2025 року Залізничний районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді Кирилюка А. І.,

за участю секретаря судового засідання Алекберової Я. Т.,

позивача ОСОБА_1 ,

третьої особи ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Львівської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 , приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Савицька Тетяна Орестівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

Позовні вимоги.

Позивач ОСОБА_1 , 15.11.2024 року звернувся до Залізничного районного суду м. Львова з позовомдо Львівської міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідно до свідоцтва про право власності на квартиру від 02.12.2002 року, виданого Відділом приватизації Державного житлового фонду Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної спільної сумісної власності позивачу ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 .

Зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , який постійно проживав та був зареєстрований за вище вказаною адресою. Окрім цього, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , після смерті якої залишилось спадкове майно, а саме частка у квартирі за вище вказаною адресою. Позивач зазначає, що є єдиним спадкоємцем померлої.

З метою належного оформлення по закону спадкового майна, а саме частки у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , позивач звернувся до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Савицької Т. О. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на частку у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі котрої приватним нотаріусом 06.06.2024 зареєстровано спадкову справу № 29/2024 до майна померлої ОСОБА_4 , однак, йому було повідомлено, що останній пропустив строк для прийняття спадщини.

Позивач зазначає, що встановлений ст. 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини ним був пропущений з поважних причин, оскільки останній не був достатньо обізнаний щодо правил та умов спадкування, зокрема відверто помилявся щодо гарантованості прийняття спадщини без будь-яких умов, а тим більше майна, яке перебуває у його співвласності та на сьогодні знаходиться у його користуванні. Звертає увагу суду, що спору про спадкування не існує, а сама спадщина, відповідно до вимог ст. 1277 ЦК України, відумерлою не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України, вважаю, що має право на прийняття такої як спадкоємець.

Зазначає, що проживає та користуєся як співвласник спадковим майном i таким чином фактично спадщину прийняв, однак змушений звернутися до суду із цим позовом оскільки у інший спосіб захистити своє право можливості немає. З огляду на зазначене просить позов задовольнити у повному обсязі.

Рух справи в суді.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.11.2024 року визначено головуючого суддю Залізничного районного суду м. Львова Кирилюка А. І. (а.с. 18).

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 18.11.2024 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити у порядку загального позовного провадження. З метою виконання вимог ч. 1 ст. 189 ЦПК України розпочато підготовче провадження у справі. (а.с. 19-20)

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 15.01.2025 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті (а.с. 72-73).

Позиція сторін по справі.

Позивач ОСОБА_1 та третя особа ОСОБА_2 , вимоги позовної заяви підтримали, просили суд такі задовольнити у повному обсязі.

Уповноважений представник відповідача Львівської міської ради Попович Я. Д., у судове засідання не з`явився, однак, 25.02.2025 року (вх.4502) через систему «Електронний суд» подав клопотання у якому просив прийняти законне та обгрунтоване рішення та проводити розгляд справи без його участі.

Третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Савицька Т. О. у судове засідання не з`явилася, хоча належним чином була повідомлена про дату, час та місце проведення судового засідання. Окрім цього від приватного нотаріуса Савицької Т. О. 20.01.2025 року надійшла заява, у якій остання просила проводити розгляд справи без її участі та у вирішенні спору покладається на розсуд суду.

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність учасників справи, які не з`явилися, оскільки у матеріалах справи є достатньо необхідних доказів про права та обов`язки сторін, їх взаємовідносини для ухвалення судом законного та об`єктивного рішення.

Дослідивши матеріали справи за позовом, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1, 2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтями 12, 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Зі змісту ст. 76-80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Докази повинні відповідати ознакам належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність достатності.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Встановлені судом фактичні обставини справи.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 дійсно належить на праві приватної сумісної власності квартира за адресою: АДРЕСА_2 , згідно свідоцтва № 18176-3 від 02.12.2002 року про право власності на квартиру (а.с. 9).

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції від 03.10.2006 року ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 74 років, актовий запис №6192 (а.с. 13).

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 28.05.2024 року ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 86 років, актовий запис №553 (а.с. 14).

Згідно копії з витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі № 77237654 від 06.06.2024 року виданого приватним нотаріусом Савицька Т. О., було здійснено реєстрацію спадкової справи, спадкодавцем у якій є ОСОБА_4 (а.с. 15).

Відповідно до копії відповіді приватного нотаріуса Савицької Т. О. № 231/01-16 від 17.09.2024 року, останньою було відкрито спадкову справу за № 29/2024 після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та повідомлено ОСОБА_1 , що він пропустив строк для прийняття спадщини (а.с. 16).

Окрім цього, судом досліджено копію свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_3 , технічний паспорт на приватизовану квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , копію довідки з місця проживання про склад сім`ї і прописки № 1609 від 06.06.2024 року, копію довідки з місця проживання про склад сім`ї і реєстрацію від 05.09.2015 року копію спадкової справи № 29/2024 до майна померлої ОСОБА_4 ..

Застосоване судом законодавство та мотиви прийняття рішення судом.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Водночас, згідно із ст. 1261, 1264 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов?язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Такий строк у даній справі для позивача був визначений з 01.04.2018 року до 01.10.2018 року.

Відповідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, або інші підстави то положення ч. 3 ст. 1272ЦК України - не застосовуються.

Таким чином, закон встановлює строк для прийняття спадщини шість місяців з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). У разі неподання заяви протягом цього строку спадкоємець вважається таким, що не прийняв спадщину (ст. 1272 ЦК України), окрім випадку, коли спадкоємець постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1268 ЦК України). Однак, вказаний строк не є присічним і сам факт його пропуску не свідчить про втрату особою права на спадкування, так як право захисту виникає в судовому порядку.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає.

Подібний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 11.11.2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20).

Позивач, обґрунтовуючи поважність причин пропуску, визначеного ч.1 ст.1270 ЦК України, посилається на те, що він не був юридично обізнаним щодо строку і порядку прийняття спадщини.

Проте, суд виходить з того, що вказана обставини не є такою, яка пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30.09.2020 року у справі №635/4551/18, від 27.05.2020 року у справі № 336/1127/17, від 30.06.2020 року у справі №431/5782/17, від 03.03.2021 року у справі №145/148/20, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Водночас, відповідно до правової позиції Верховного Суду, що викладена у справі (ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018) - лише незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини може бути підставою для задоволення таких вимог, а в даному випадку такий часовий проміжок є значним, оскільки складає більше одного року.

У позовній заяві ОСОБА_1 , також зазначає, що проживав з ОСОБА_4 . З огляду на зазначене, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини визначається судом лише в тому разі, якщо спадкоємець не прийняв спадщину. У разі встановлення факту постійного проживання спадкоємця із спадкодавцем на час відкриття спадщини визначення додаткового строку такому спадкоємцю буде суперечити нормам матеріального права, адже спадщину було прийнято за правилом ч. 3 ст. 1268 ЦК.

Якщо ж спадкоємець на час відкриття спадщини проживав разом із спадкодавцем, тобто прийняв спадщину на підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК, проте не може підтвердити цей факт нотаріусу, належним способом захисту прав спадкоємця в цьому разі є звернення до суду із заявою про встановлення факту проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Отже беручи до уваги вище викладене, суд дійшов висновку, що немає правових підстав для задоволення позову.

Керуючись ст. 10, 12, 13, 89, 258, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Львівської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Савицька Тетяна Орестівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відомості щодо сторін у справі (учасники процесу):

Позивач: ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_3 );

Відповідач: Львівська міська рада (Код , адреса реєстрації: 79008, м. Львів, пл. Ринок, 1);

Третя особа: ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_3 );

Третя особа: Приватний нотаріус Львівського нотаріального округу Савицька Тетяна Орестівна (адреса: 79022, м. Львів, вул. Виговського, 9/42).

Повний текст рішення складено 19.03.2025 року.

Суддя/підпис/

Згідно з оригіналом.

Суддя: