справа № 462/1874/25
УХВАЛА

18 березня 2025 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Бориславський Ю.Л. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку у спільному майні та визнання права власності,

в с т а н о в и в :

позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , у якому просить:

- припинити право власності відповідача на 2,5 кв.м. частку квартири АДРЕСА_1 ;

- визнати за позивачем право власності на квартиру АДРЕСА_1 , включаючи 2,5 кв.м, які належать ОСОБА_2 .

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Проте, позивач не виконав такі вимоги, оскільки матеріали позову не містять відомостей про те, що відповідач ОСОБА_2 є співвласником спірної квартири та розміру належної йому частки у даному майні, а також про те, що відповідачу належать 2,5 кв.м. квартири АДРЕСА_1 .

Згідно ст. 365 ЦК України, право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: 1) частка є незначною і не може бути виділена в натурі; 2) річ є неподільною; 3) спільне володіння і користування майном є неможливим; 4) таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї. Суд постановляє рішення про припинення права власності особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Таким чином, підставою для розгляду позовної заяви про припинення права власності на частку у житлі у спільному майні з виплатою відповідної грошової компенсації, визнання права власності на частку житла є внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду, що дозволяє створити ефективний механізм охорони прав співвласників, право на частку яких припиняється, щодо гарантованого отримання вартості частки в разі ухвалення судового рішення про задоволення позову.

ЦК України не містить норм, які визначають коли саме має бути внесена грошова сума на депозитний рахунок суду, однак оскільки позивачем подано до суду позов в порядку вказаної норми права, попереднє внесення вартості частки у спільному майні на депозитний рахунок суду є обов`язком позивача.

Відповідно до п. 4 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Однак, позивач не виконав такі вимоги, оскільки у прохальній частині позовної заяви не конкретизовано зміст позовних вимог, а саме: позивач просить суд припинити право власності відповідача на 2,5 кв.м. частку квартири АДРЕСА_1 , однак не конкретизує розмір частки відповідача у спірній квартирі.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 3 ч.2 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Пунктом 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, встановлено, що ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Згідно ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Відповідно до ч. 1ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Однак, при зверненні із даним позовом до суду позивач не вказав ціну позову та не вказав вартості спірного майна.

До матеріалів позову долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Водночас, позивач звернувся до суду із двома позовними вимогами, одна з яких є вимогою немайнового характеру, а інша майнового.

Так, згідно ч. 3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу слід доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру відповідно до ціни позову, що визначається вартістю майна.

Відповідно до п.8 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Однак позивачем частково виконано такі вимоги, оскільки до матеріалів позову не долучено витягу з реєстру територіальної громади та копії будинкової книги, які містяться у переліку додатків, наведених позивачем, а також позивач вказав, що оригінали документів, доданих до позовної заяви знаходяться у нього, однак у переліку додатків вказано, що до позову додано копії лише будинкової книги, паспорта та ідентифікаційного коду позивача, інші документи вказані як оригінали.

Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Частиною 5 статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Проте, подані копії документи не засвідчені належним чином.

Щодо клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи, суд звертає увагу позивача, що згідно ч. 1, 3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта може бути підготовлений як на замовлення безпосередньо учасника справи, так і на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Статтею 105 ЦПК України визначено, що призначення експертизи судом є обов`язковим лише у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: - характер і ступінь ушкодження здоров`я; - психічний стан особи; - вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Відтак, обов`язкові обставини для призначення судом експертизи у даній справі відсутні.

Статтею 106 ЦПК України передбачено право учасника справи самому замовити експертизу і подати суду висновок експерта, виконаний на замовлення учасника справи. При цьому експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Крім цього, суд враховує, що у клопотанні про призначення експертизи не зазначено якому саме науково-дослідному інституту судових експертиз слід доручити проведення такої експертизи, а саме не вказано повної назви та адреси експертної установи.

Відповідно до змісту ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надає строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку у спільному майні та визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків зазначених в мотивувальній частині цієї ухвали 5 /п`ять/ днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Строк усунення недоліків обчислювати з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя: Бориславський Ю. Л.