У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2025 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Усатової І.А.

при секретарі Зеленчуку М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 21.02.2025 у цивільній справі №760/25518/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 21.02.2024 позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_4 аліменти на утримання малолітньої дитини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у твердій грошовій сумі у розмірі 5 000,00 гривень, щомісячно, починаючи з дня подання позову до суду, тобто з 30.10.2023 і до досягнення дитиною повноліття.

26.03.2024 до суду від представника відповідача надійшла заява про перегляд зазначеного вище заочного рішення суду, в якій просить скасувати рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 21.02.2024 у цивільній справі №760/25518/23 і призначити справу до розгляду в загальному порядку. Підставою для перегляду заочного рішення представник відповідача вказує те, що відповідачем ОСОБА_1 не були отримані судові виклики та повідомлення, відповідачу не було відомо про наявність судового процесу у справі №760/25518/23.

Крім того, заявник зазначає, що справа була розглянута без дослідження всіх обставин справи, які мають суттєве значення для правильного вирішення справи. Зокрема, посилається на те, що сторони вже тривалий час знаходяться за кордоном, де триває розгляд справи з приводу місця проживання дитини, усунення перешкод у спілкуванні з нею та стягнення аліментів на її отримання.

Тому заявник вважає, що зазначені обставини мають істотне значення для правильного вирішення справи, що є підставою для скасування заочного рішення суду та перегляду справи.

У судове засідання представник відповідачки не з`явилась, подала про розгляд заяви без її участі, просила заяву задовольнити.

Позивач у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце судового засідання.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, викладеною в постанові від 5 вересня 2022 року № 1519/2-5034/11 (№ 61-175сво21) порядок ухвалення судового рішення та його проголошення залежить від того чи судове засідання, яким завершений розгляд справи, відбулось у присутності учасників справи, чи за їхньої відсутності; повне судове рішення було складено чи складання повного судового рішення було відкладено.

У разі розгляду судом справи без виклику учасників справи або учасники справи в судове засідання не з`явились, ухвалення рішення відбувається у такому самому порядку, проте з урахуванням певних винятків: а) рішення не проголошується; б) датою ухвалення рішення є дата складання повного судового рішення. У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання таке судове засідання не проводиться. У цьому випадку судове рішення не проголошується (частина четверта статті 268 ЦПК України) і датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення (друге речення частини п`ятої статті 268 ЦПК України).

З урахуванням розумності положення частини п`ятої статті 268 ЦПК України слід розуміти таким чином: у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте у разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не співпадатимуть, це не є порушенням прав сторін.

Відтак, суд зазначає датою ухвалення рішення дату складання повного його тексту, не зважаючи на те, що вона відмінна від дати судового засідання, на яку було призначено розгляд справи.

Суд, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що заочне рішення в справі було ухвалене судом 21.02.2024 у цивільній справі №760/25518/23 за відсутності відповідача.

Згідно ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, процесуальне законодавство закріплює юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої заочне рішення підлягає скасуванню.

Отже, у даному випадку суд має скасувати заочне рішення, якщо відповідач не з`явився в судове засідання, в якому було ухвалено рішення і не повідомив про причини своєї неявки на нього з поважних причин та посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Представник відповідача посилається на неналежне повідомлення відповідача про розгляд справи, оскільки судові повістки про виклик до суду відповідач не отримувала, у зв`язку з чим остання була позбавлена можливості висловити свою позицію по справі.

Крім того, представник відповідача посилається на те, що позовні вимоги про стягнення аліментів на користь ОСОБА_3 , є необґрунтованими та такими, що не відповідають фактичним обставинам.

Зокрема, ІНФОРМАЦІЯ_2 у сторін народилася дочка ОСОБА_5 , яка згідно довідки про реєстрацію від 01.06.2023 проживає разом з позивачем в Бельгії.

Заявник посилається на те, що відповідачка також проживає на території Бельгії.

Однак, як було встановлено під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення відповідачка також проживає на території Бельгії.

Представник відповідачки посилається на ту обставину, що між сторонами наявний спір щодо місця проживання дитини, з боку позивача чиняться перешкоди у спілкуванні матері з дитиною та остання звернулася до суду в м.Антверпен з позовною заявою про встановлення місце проживання ОСОБА_6 та відновлення спілкування з нею.

Представник відповідачки також посилається, що 15 січня 2025 року судом першої інстанції м.Антверпен винесено попереднє рішення щодо часткового задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Зазначає, що згідно зі ст. 497 ЦПК України підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надано Верховною Радою України.

У міжнародному праві категорія «підсудність» застосовується для визначення розподілу як компетенції між судами існуючої в державі системи розгляду цивільних справ, так і компетенції судів щодо вирішення справ з іноземним елементом, тобто міжнародної підсудності.

Вирішуючи питання про підсудність справ з іноземним елементом, суди України відповідно до вимог ст. 2, 497 ЦПК України повинні керуватися нормами Закону України «Про міжнародне приватне право» та нормами відповідних міжнародних договорів.

Так, у постанові Верховного Суду від 17 серпня 2022 року у справі № 613/1185/19 зазначено: «Поняття «місце постійного проживання» не визначене цією Конвенцією, оскільки таке місце проживання дитини має визначатися Договірними Державами в кожному конкретному випадку на підставі фактичних обставин.

Як вбачається з матеріалів справи, розгляд справи здійснено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Копія ухвали про відкриття провадження та копія позовної заяви з додатками, направлені на адресу місця реєстрації відповідачки, повернулись до суду не врученими. На день ухвалення заочного рішення відповідачка відзив на позов не подала. Таким чином, встановлено, що справа була розглянута у відсутність відповідачки.

При розгляді заяви про перегляд заочного рішення, суд враховує ту обставину, що вищезазначене рішення прийняте без врахування доводів і заперечень відповідачки, що не дозволило відповідачці у справі реалізувати свої процесуальні права, а також порушило принцип змагальності сторін.

При цьому, обставини, на які посилається представник відповідачки у заяві про перегляд заочного рішення суду, на думку суду, можуть мати істотне значення для правильного вирішення справи.

Стороною відповідачки наведені обставини та докази, які можуть вплинути на зміст прийнятого заочного рішення.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи викладене вище, заява про перегляд заочного рішення є обґрунтованою, а тому суд вважає можливим заяву про перегляд заочного рішення задовольнити, скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст.ст. 260, 280-289, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 21.02.2024 у цивільній справі №760/25518/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів - задовольнити.

Скасувати заочне рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 21.02.2024 у цивільній справі №760/25518/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів, та призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у приміщенні суду за адресою: м. Київ, Максима Кривоноса, 25, каб. № 12 на 29.04.2025 о 10:30 год.

Визначити відповідачу строк на подання відзиву на позов у порядку, передбаченому ст. 178 ЦПК України, - 15 днів із дня вручення цієї ухвали.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив у порядку, передбаченому ст. 179 ЦПК України, протягом 15 днів з дня отримання відзиву відповідача на позов.

Відповідач має право подати до суду заперечення, в яких викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення, в порядку, передбаченому ст. 180 ЦПК України, протягом 15 днів з дня отримання відповіді на відзив.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.А. Усатова