Провадження № 22-ц/4808/429/25
Головуючий у 1 інстанції ХОМИНЕЦЬ М. М.
Суддя-доповідач Мальцева
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2025 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Мальцевої Є.Є.

суддів: Луганської В.М., Василишин Л.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Тисменицького районного суду Івано-Франківської області від 03 лютого 2025 року, повна ухвала складено 05 лютого 2025 року постановлена в складі судді Хоминець М.М. в м. Івано-Франківськ у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до приватного виконавця Івано-Франківського округу Ткачука Любомира Михайловича, державного підприємства «СЕТАМ», АТ «Сенс Банк», ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент», суб`єкта оціночної діяльності ФОП Войташика Івана Романовича про визнання недійсними результатів електронних торгів, визнання звіту про незалежну оцінку вартості арештованого житлового приміщення таким, що не може бути використаний,

в с т а н о в и в:

У червні 2024 року ОСОБА_2 , ОСОБА_1 звернулись до суду до приватного виконавця Івано-Франківського округу Ткачука Любомира Михайловича, державного підприємства «СЕТАМ», АТ «Сенс Банк», ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент», суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_3 про визнання недійсними результатів електронних торгів, визнання звіту про незалежну оцінку вартості арештованого житлового приміщення таким, що не може бути використаний.

Просили визнати звіт про незалежну оцінку вартості арештованого нежитлового приміщення (комплекс СТО загальною площею 1684,5 кв.м та земельна ділянка загальною площею 0,70 га з кадастровим номером :04:032:0016) від 02.01.2023, складений СОД ФОП ОСОБА_3 , щодо ринкової вартості земельної ділянки 3364000 грн, адміністративної будівлі площею 1174,7 кв.м 3582000 грн, автосалону площею 263,1 кв.м 802000 грн, кафе площею 127,9 кв.м 390000 грн, шашличної площею 13 кв.м 40000 грн, СТО площею 105,8 кв.м 323000 грн (загальна вартість майна та земельної ділянки 8501000 грн) таким, що не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, таким, що є неякісним і непрофесійним, і таким, що не може бути використаний;

-визнати стартову ціну лота початкової ціни продажу лота, визначеної у розмірі 8501000 грн під час реалізації на електронних торгах від 17.02.2023 ДП «СЕТАМ» на підставі звіту про незалежну оцінку вартості арештованого нежитлового приміщення від 02.01.2023, незаконною у зв`язку з невідповідністю звіту про незалежну оцінку вартості арештованого нежитлового приміщення від 02.01.2023, складеного СОД ФОП ОСОБА_3 , вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, таким, що є неякісним, непрофесійним, і таким, що не може бути використаний;

- визнати результати електронного аукціону (торгів) від 17.02.2023, проведеного ДП «СЕТАМ» (протокол № 582975), оформлені актом про реалізацію предмета іпотеки № 70223848, щодо нерухомого майна: - комплексу СТО загальною площею 1684,5 кв.м, що складається з цегляного адміністративного будинку площею 1174,7 кв.м літера «А», автосалону з цегли площею 263,1 кв.м літера «Б», кафе з цегли площею 127,9 кв.м літера «В», шашличної цегляної площею 13 кв.м літера «Г», СТО з бетону площею 105,8 кв.м літера «Д», які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ; земельної ділянки загальною площею 0,70 га з кадастровим номером :04:032:0016 для обслуговування комплексу станції технічного обслуговування автомобілів, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить майновому поручителю ОСОБА_1 , за ціною 8501000 грн, недійсними.

Ухвалою Тисменицького районного суду Івано-Франківської області від 08.07.2024 відкрито провадження в справі та призначено підготовче засідання в рамках її розгляду за правилами загального позовного провадження.

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 08.10.2024 подали до суду заяву про збільшення позовних вимог у порядку ст. 49 ЦПК України, мотивуючи свою заяву тим, що за результатом прилюдних торгів нотаріусом видано свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів. Оскільки позивачі оскаржують процедуру проведення електронних торгів, то видача нотаріусом свідоцтва за його результатом є безпідставною. Просять визнати незаконною нотаріальну дію щодо видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) серії та номер 590 від 13.03.2023, в якому зазначено власника майна ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент», та скасувати свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) серії та номер 590 від 13.03.2023.

Ухвалою Тисменицького районного суду Івано-Франківської області від 03 лютого 2025 року відмовлено у прийнятті заяви позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог від 08.10.2024 до розгляду в рамках цивільної справи за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до приватного виконавця Івано-Франківського округу Ткачука Л.М., державного підприємства «СЕТАМ», АТ «Сенс Банк», ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент», суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_3 про визнання недійсними результатів електронних торгів, визнання звіту про незалежну оцінку вартості арештованого житлового приміщення таким, що не може бути використаний.

Заяву про збільшення позовних вимог від 08.10.2024 повернуто заявникам.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду ОСОБА_1 безпосередньо до апеляційного суду подала апеляційну скаргу, в якій вказує на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали.

Доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що позивачами збільшено позовні вимоги та зазначено похідну вимогу від первинної про визнання незаконною нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) серії та номер 590 від 13.03.2023, в якому зазначено власника майна ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент», та про скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) серії та номер 590 від 13.03.2023.

Результатом прилюдних торгів є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги. Таке свідоцтво є документом, що посвідчує право власності та підставою державної реєстрації прав власності за покупцем.

Наслідком визнання прилюдних торгів недійсними є визнання свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів незаконним та його скасування (пункт 27 постанови №3 від 01.03.2013 р. «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визнання підсудності цивільних справ»), оскльки таке свідоцтво, видане владним органом, суперечить актам цивільного законодавства та порушує цивільні права.

Тобто, у випадку визнання прилюдних торгів недійсними, е всі правові підстави для скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, яке видано приватним нотаріусом на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги.

Просить ухвалу Тисменицького районного суду Івано-Франківської області від 03 лютого 2025 року скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На адресу апеляційного суду відзивів на апеляційну скаргу від приватного виконавця Івано-Франківського округу Ткачука Л.М., державного підприємства «СЕТАМ», АТ «Сенс Банк», ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент», суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_3 не надходило, відповідно до положень ч.3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскаржувана ухвала суду першої інстанції у даній справі входить до переліку ухвал, які розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України).

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду щодо повернення заяви позивачеві (заявникові) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, і оскільки із матеріалів справи не вбачається обставин, які б унеможливлювали розгляд справи без повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішень суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

12 червня 2024 року ОСОБА_2 , ОСОБА_1 звернулись в суд з позовом до приватного виконавця Івано-Франківського округу Ткачука Л.М., державного підприємства «СЕТАМ», АТ «Сенс Банк», ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент», суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_3 .. Предметом позову є визнання недійсними результатів електронних торгів, визнання звіту про незалежну оцінку вартості арештованого житлового приміщення таким, що не може бути використаний.

08.10.2024 року позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до закінчення підготовчого засідання подали до суду заяву про збільшення позовних вимог у порядку ст. 49 ЦПК України, мотивуючи свою заяву тим, що за результатом прилюдних торгів нотаріусом видано свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів. Оскільки позивачі оскаржують процедуру проведення електронних торгів, видача нотаріусом свідоцтва за його результатом є необґрунтованою. Просять визнати незаконною нотаріальну дію щодо видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) серії та номер 590 від 13.03.2023, в якому зазначено власника майна ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент», та скасувати свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) серії та номер 590 від 13.03.2023.

Ухвалою Тисменицького районного суду Івано-Франківської області від 03 лютого 2025 року відмовлено у прийнятті заяви позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог від 08.10.2024 до розгляду в рамках цивільної справи за їх первісним позовом. Заяву про збільшення позовних вимог від 08.10.2024 повернуто заявникам.

Відмовляючи у прийнятті до розгляду заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог в межах розгляду цивільної справи за їх позовом до приватного виконавця Івано-Франківського округу Ткачука Л.М., державного підприємства «СЕТАМ», АТ «Сенс Банк», ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент», суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_3 про визнання недійсними результатів електронних торгів, визнання звіту про незалежну оцінку вартості арештованого житлового приміщення таким, що не може бути використаний, суд першої інстанції виходив з того, що позивачі в заяві про збільшення позовних вимог від 08.10.2024 одночасно змінили предмет і підставу позову.

Заявивши новий позов і нові вимоги про визнання незаконною нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), які містяться в заяві про збільшення позовних вимог від 08.10.2024, позивачі обґрунтовують іншими обставинами та нормами права, зокрема, допущеними з боку приватного нотаріуса Данилюка О.О., порушеннями вимог Закону України «Про нотаріат» та Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, зокрема, п. 1.1 глави 12 вказаного Порядку, який регламентує, що придбання арештованого або заставленого нерухомого майна з прилюдних торгів (аукціонів) оформлюється нотаріусом за місцезнаходженням такого майна шляхом видачі набувачу відповідного свідоцтва. Вказані вимоги не є похідними від первісних вимог.

Перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, колегія суду прийшла до наступних висновків.

Згідно з п.2 частини другої та третьої ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеног опозовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

За приписами частини шостої п`ятої ст.49ЦПК України уразі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву,про що зазначає у рішенні суду.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Вказані правові висновки відображено в постанові ВС від 08.04.2020 у справі №761/41071/19.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасно зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Разом з тим не вважаються зміною підстави позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 (провадження № 12-15гс19)).

Аналогічні висновки містяться в постановах Верховного Суду від 28 липня 2021 року у справі № 640/9380/19 (провадження № 61-6741св21), від 15 листопада 2021 року у справі № 428/9280/20 (провадження № 61-12194св21), від 21 грудня 2021 року у справі № 295/983/21 (провадження № 61-13906св21), від 19 січня 2022 року у справі № 766/4505/20 (провадження № 61-14440св21).

Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема устатті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Встановлено, що у порядку ст. 49 ЦПК України позивачі звернулись в суд з заявою про зміну позовних вимог в сторону їх збільшення додавши ще одну вимогу: про визнання незаконною нотаріальну дію щодо видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) серії та номер 590 від 13.03.2023, в якому зазначено власника майна ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент», та просять скасувати свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) серії та номер 590 від 13.03.2023.

При цьому встановлено, що позивачі в первинній позовні заяві оскаржують дотримання нормативно встановлених правил проведення прилюдних торгів, за результатом яких видано оспорене свідоцтво.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку.

Видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) є передбаченою пунктом 5 частини першої статті 34 Закону України «Про нотаріат» окремою нотаріальною дією, спрямованою на посвідчення відповідного права переможця аукціону, тобто є юридичним оформленням факту, що відбувся на підставі правочину.

Отже, як вбачається, позивачі здійснили доповнення позову новою вимогою про оскарження свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, що є похідною від первинних позовних вимог та пов`язана з заявленими позовними вимогами позивачами від 12.07.2024 року.

Враховуючи вищенаведене, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку, що заява позивача про збільшення позовних вимог є заявою про зміну предмету позову.

Позивачі подали до суду заяву про збільшення предмету позову, що відповідає принципу диспозитивності у цивільному процесі, який означає, що процесуальні правовідносини виникають, змінюються і припиняються за ініціативи безпосередніх учасників спірних матеріальних правовідносин, які мають можливість за допомогою суду розпоряджатися процесуальними правами і спірним матеріальним правом.

Аналогічний висновок Верховного Суду викладений у постановах Верховного Суду від 08 травня 2018 року у справі 922/1249/17 та від 23 квітня 2019 року у справі 911/1602/18.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року в справі № 924/1473/15 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Оскільки ОСОБА_1 , ОСОБА_2 подано заяву про доповнення первісних підстав позову новими обставинами при збереженні в позові первісних обставин та сторін, що не може вважатися зміною предметом та підставою позову, тому суд першої інстанції постановив ухвалу, яка підлягає скасуванню.

Згідно з п. 4 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд приходить висновку, що судом першої інстанції постановлено оскаржувану ухвалу з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, тому її слід скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

За змістом статті 141 ЦПК України судові витрати у справі підлягають розподілу під час вирішення спору по суті, а оскільки за результатами розгляду апеляційної скарги спір у цій справі не вирішено, розподіл судових витрат за результатами розгляду апеляційної скарги є передчасним.

Керуючись ст. 374, 379, 381 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Тисменицького районного суду Івано-Франківської області від 03 лютого 2025 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції..

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Судді Є.Є. Мальцева

В.М. Луганська

Л.В.Василишин