Справа № 274/7229/24 Провадження № 2/0274/262/25 РІШЕННЯ
10.03.2025 м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б. за участю секретаря судового засідання Павлюк-Жук А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, третя особа приватний нотаріус Бердичівського районного нотаріального округу Богатирчук В.А. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
І. Короткий зміст позовних вимог
ОСОБА_1 звернулася до суду з указаним позовом, у якому просить визначити додатковий строк у 2 місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позов обґрунтовано тим, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті якого відкрилася спадщина. Спадкоємцем за законом є донька померлого ОСОБА_1 , однак вона не має можливості оформити спадщину, оскільки пропустила термін звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
В обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає, що з початком повномасштабного вторгнення росії в Україну від 24.02.2022 вона виїхала за кордон та перебувала там по серпень 2024. Жодних відміток на підтвердження факту перетину кордону не має, оскільки виїжджала за межі України по паспорту. Про смерть батька знала, забезпечила фінансову частину організації його поховання, однак прибути на церемонію не змогла через роботу за кордоном. Додому з-за кордону приїхала в липні 2024, оскільки вважала, що для вступу у спадщину у неї ще є час (10 місячний термін). Зазначений термін був пропущений з незалежних причин: перебування на роботі за кордоном; введення воєнного стану на території України.
Указані обставини є поважними та підтверджують пропущення строку звернення щодо прийняття спадщини, адже зазначений термін позивачем було пропущено з незалежних від нього обставин та з поважної причини.
ІІ. Процедура та позиції сторін
Ухвалою суду від 11.09.2024 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження, призначено у справі підготовче засідання. Витребувано матеріали спадкової справи відкритої після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
23.09.2024 на адресу суду надійшла копія матеріалів спадкової справи, щодо майна померлого ОСОБА_2 .
Ухвалою суду 05.12.2024 клопотання позивача задоволено, замінено відповідача, проведення підготовчого засідання відкладено.
Ухвалою суду від 28.01.2025 підготовче судове засідання закрито та справу призначено до судового розгляду по суті.
Сторони в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Представник позивача - адвокат Паламарчук С.В. подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.
Представник відповідача Борисенко О.А. подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, свою позицію з приводу заявленого позову суду не повідомила.
Третя особа - приватний нотаріус Богатирчук В.А. подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Приписами п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України визначено, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників провадження, які належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи.
У ході розгляду справи, суд у відповідності до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, було створено сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, у межах строків, встановлених ЦПК України.
Оскільки в судове засідання не з`явилися всі учасники провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, не здійснюється.
ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до частини другоїстатті 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону судове рішення суду першої інстанції не відповідає.
Відповідно до статей 1216,1218 Цивільного кодексу України(далі -ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).
Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені устаттях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (стаття 1223 ЦК України).
Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до частини першої статті1269, частини першої статті1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно з частинами першою, другоюстатті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьоїстатті 1272 ЦК Україниможуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини;
2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини;
3) ці обставини визнані судом поважними.
Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачем шестимісячного строку, визначеногостаттею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Однією з основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 частини першоїстатті 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) сформульовано висновки про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину потрібно доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.
Цивільна справа вирішується з урахуванням балансу вірогідностей. Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри.
За правилами доказування, визначеними статтями 12,81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
У відповідності достатті 89 ЦПК Українисуд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом, докази на їх підтвердження, оцінка та мотиви суду
Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , змінила прізвище на « ОСОБА_4 » ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 .
Померлий ОСОБА_2 є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 .
23.08.2024 позивач звернулася до приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Богатирчука В.А. із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_2 .
Приватним нотаріусом Бердичівського районного нотаріального округу Богатирчуком В.А. постановою від 23.08.2024 за № 238/02-31 було відмовлено ОСОБА_1 у прийнятті спадщини за померлим ОСОБА_2 , у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.
Пропуск строку для прийняття спадщини позбавляє позивача можливості прийняти спадщину та потребує визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Обґрунтовуючи поважність пропуску строку для прийняття спадщини, позивач зазначає, що у встановлений шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріуса з відповідною заявою, оскільки перебувала за кордоном та у зв`язку з введенням воєнного стану на території України.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
З початку повномасштабної війни законодавцем було запроваджено правило зупинення на весь час дії воєнного стану перебігу шестимісячного строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття.
Так, згідно пункту 3 постанови Кабінету Міністрів Українивід 28 лютого 2022 року №164 «Деякіпитання нотаріатув умовахвоєнного стану» в первісній редакції на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
У подальшому до законодавства були внесені зміни згідно постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 та роз`яснення Міністерства юстиції України від 11 липня 2022 року, за змістом яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці.
Постановою КабінетуМіністрів України№ 469 від 09 травня 2023 року пункт 3 постанови КабінетуМіністрів України від 28 лютого 2022 року №164 виключено. Зміни набрали чинності 18 червня 2023 року.
Проте, правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються ЦК України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України.
Цивільна справа вирішується з урахуванням балансу вірогідностей. Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри.
Саме такий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 14 серпня 2024 року у справі № 537/3556/22 (провадження № 61-2839св24).
Матеріалами спадкової справи підтверджено, що інших спадкоємців першої черги, крім позивача, немає.
Шестимісячний строк на прийняття спадщини після смерті батька позивача сплив 26.06.2024. До нотаріуса позивачка звернулась 23.08.2024 та дого ж дня отримала відмову у вчиненні нотаріальних дій, а до суду звернулась 09.09.2024. Таким чином, з дати закінчення строку для прийняття спадщини до звернення до суду з позовом (09.09.2024) минув незначний час (2 місяці 14 днів).
При таких обставинах, враховуючи обставини цієї конкретної справи, суд вважає, що наявні підстави для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини на підставі частини третьоїстатті 1272 ЦК України.
Близькі за змістом висновки містяться в постанові Верховного Суду від 14 серпня 2024 року у справі № 537/3556/22 (провадження № 61-2839св24).
V. Розподіл судових витрат
озподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується ч. 9 ст. 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.
Оскільки спір виник не з протиправних дій відповідача, судові витрати покладаються на позивача.
Керуючись ст. ст. 247, 258, 259, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, третя особа приватний нотаріус Бердичівського районного нотаріального округу Богатирчук В.А. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 2 місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення - протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Відповідач: Райгородоцька сільська рада Бердичівського району Житомирської області, адреса: вул. Соборна, буд. 11, с. Райгородок, Бердичівський район, Житомирська область, 13362, .

Третя особа: Приватний нотаріус Бердичівського районного нотаріального округу Богатирчук В.А., адреса: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення виготовлено 19.03.2025.

Суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА