Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/241/25
№ провадження 2/624/193/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

селище Кегичівка 18 березня 2025 року

Кегичівський районний суд Харківської області, суддя Куст Н.М.,

справа №624/241/25,

найменування (ім`я) сторін:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: ОСОБА_2 ,

третя особа: ОСОБА_3 ,

вимоги позивача: про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання,

ВСТАНОВИВ:

Питання, що вирішуються ухвалою.

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивачки аліменти на утримання повнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти у розмірі 1/4 частки від усіх видів його заробітку (доходу) до досягненням нею 23-х років за умови, що вона буде продовжувати навчання.

Вивчивши матеріали позовної заяви, вважаю за необхідне подану позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, відповідно до ст.185 ЦПК України з наступних підстав.

Вимоги до форми та змісту заяви та документів, що додаються до неї встановлені ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачка заявляє вимогу про стягнення аліментів на утримання доньки та просить суд стягувати аліменти на утримання повнолітньої дитини на свою користь.

При цьому, така вимога жодним чином не обґрунтована та не узгоджується зі змістом пункту 20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», з якого випливає, що аліменти стягуються безпосередньо на користь повнолітніх дочки, сина, які продовжують навчатися.

Таким чином, позивачка має обґрунтувати необхідність стягнення аліментів на свою користь, а не на користь повнолітньої дитини, яка продовжує навчання, або змінити заявлені позовні вимоги.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 СК України, право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання. Тобто, умовою для наявності у одного з батьків права на звернення з таким позовом про стягнення аліментів відповідно до ст. 199 СК України є спільність мешкання з повнолітньою дочкою/сином.

Матеріали справи не містять доказів про спільне мешкання доньки разом з ОСОБА_1 .

Так, згідно довідки про реєстрацію проживання ОСОБА_3 , довідки про взяття на облік як ВПО ОСОБА_3 , довідки про реєстрацію проживання ОСОБА_1 , довідки про взяття на облік як ВПО ОСОБА_1 , вбачається зареєстроване місце проживання останніх за одною адресою: АДРЕСА_1 , проте фактичне місце проживання/ перебування різниться, так ОСОБА_3 проживає за адресою: АДРЕСА_2 ., а ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_3 .

З огляду на викладене, відсутність інформації щодо місця проживання ОСОБА_3 з одним із батьків виключає відповідно до ч. 3 ст.199 СК України право одного з батьків дитини на звернення до суду з відповідним позовом та наділяє таким правом повнолітню дочку чи сина, яка продовжує навчання.

Суддя звертає увагу на те, що відповідно до закону повнолітній, який продовжує навчання, має повний обсяг цивільної процесуальної дієздатності та може звернутись самостійно з позовом про стягнення аліментів на своє утримання.

Крім того, суддя звертає увагу, що відповідно до пункту 2 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Суддею встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 не містить інформації щодо наявності чи відсутності електронних кабінетів в учасників справи, а саме: позивача, відповідача та третьої особи.

Тобто, позивачу потрібно зазначити вищевказані відомості у позовній заяві.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦП України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суддя вважає за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху, надавши позивачці час для усунення виявлених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання залишити без руху.

Недоліки заяви мають бути усунуті не пізніше п`яти днів з дня отримання позивачем або його представником ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення заяви без руху, заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.М. Куст