ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8794/24
провадження № 2-с/753/1/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" березня 2025 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Осіпенко Л.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 12.06.2024 року у цивільній справі №753/8794/24 (провадження №2-н/753/415/24) за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги за період з 01.04.2022 по 31.03.2024,-

ВСТАНОВИВ:

17.07.2024 року ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду м. Києва із заявою про скасування судового наказу №753/8794/24 (провадження №2-н/753/415/24) від 12.06.2024 року, виданого за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги за період з 01.04.2022 по 31.03.2024.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що заяву про скасування судового наказу слід залишити без розгляду, виходячи з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч. 3 ст. 127 ЦПК України, якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Як вбачається з матеріалів справи, 12.06.2024 року Дарницьким районним судом м. Києва видано судовий наказ, яким стягнуто з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги за період з 01.04.2022 по 31.03.2024 у розмірі 37 931,92 грн., 3% річних у розмірі 49,04 грн., інфляційні втрати у розмірі 24,66 грн. та судовий збір у розмірі 302,80 грн., а всього у розмірі - 38 194,12 грн.

Копію наказу, копію заяви стягувача про видачу судового наказу та додані до неї документи було надіслано боржнику ОСОБА_1 , однак конверт із судовим наказом було повернуто за закінченням терміну зберігання.

Ознайомившись із матеріалами цивільної справи №753/8794/24 (провадження №2-н/753/415/24) встановлено, що ОСОБА_1 , як боржником не подавалась заява про поновлення строку для скасування судового наказу.

Судом вбачається, що причина пропущеного строку ОСОБА_1 не є поважною, оскільки кожна особа самостійно несе ризики пов`язані з ігноруванням поштової кореспонденції, не отримання поштової кореспонденції зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони, щодо отримання кореспонденції.

Так, у Постанові КГС ВС від 12.03.2019 у справі № 910/9836/18 висловлена наступна позиція. Сам лише факт не отримання стороною справи кореспонденції, якою суд, з дотриманням вимог процесуального закону, надсилав копії судових рішень за належною адресою та яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням відповідачем, не може вважатися поважною причиною пропуску строку на оскарження рішення суду, оскільки зумовлена не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою відповідача щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Таким чином заявниці необхідно було довести, що строк для подачі заяви про скасування судового наказу був пропущений з поважних причин, у зв`язку із чим підстав для поновлення процесуального строку для можливості розгляду заяви про скасування судового наказу не вбачається.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 126,127,170,258,260,261,353,354,355 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Дарницького районного суду м. Києва №753/8794/24 (провадження №2-н/753/415/24) від 12.06.2024 року, виданий за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги за період з 01.04.2022 по 31.03.2024 - залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що вона має право повторно звернутися із заявою про скасування судового наказу, до якої слід долучити клопотання про поновлення строку для її подання.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя: Осіпенко Л.М.