Справа № 203/1339/22
У Х В А Л А

18.03.2025 року селище Покровське Дніпропетровської області

Покровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Чорної О.В.,

за участі секретаря судових засідань Безрідньої В.О.,

учасники судового провадження:

представник позивача адвокат Пащенко В.І. - в режимі відеоконференцзв`язку;

представник відповідача адвокат Чулінін Д.Г.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні заяву у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Фермерське господарство «Росток 2020» про стягнення заборгованості за договором позики,

встановив:

У провадженні Покровського районного суду Дніпропетровської області перебуває вказана справа.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.11.2024 року справа розподілена на суддю Покровського районного суду Дніпропетровської області Чорну О.В., яка ухвалою суду від 12.11.2024 року прийняла цивільну справу до свого провадження.

Ухвалою суду від 12.11.2024 року постановлено розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

11.12.2024 року через систему «Електронний суд» надійшло клопотання від представника відповідача Чулініна Д.Г. про відкладення розгляду справи, яким він клопотав про визнання можливим розпочати у першому підготовчому засіданні необхідні підготовчі дії з розгляду питання вступу третьої особи з самостійними вимогами за відсутність представника відповідача і її представника, а також розпочати розгляд справи з початку у зв`язку зі вступом третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору для надання часу на подання відзиву на позовну заяву третьої особи (том 4 а. с. 132).

26.12.2024 року через систему «Електронний суд» надійшло клопотання від представника відповідача ОСОБА_3 аналогічного змісту (том 4, а. с. 153).

09.01.2025 року через систему «Електронний суд» надійшла заява від представника позивача ОСОБА_4 , якою вона заперечила клопотання представника ОСОБА_3 та просила повернути позовну заяву третьої особи з самостійними позовними вимогами Фермерського господарства «Росток «2020» до ОСОБА_1 про визнання недійсним протоколу рішення загальних зборів фермерського господарства, припинення застави і зняття заборони на відчуження рухомого майна без розгляду, мотивуючи свою заяву наступним.

Представник позивача зазначає, що заявлений третьою особою позов в частині припинення застави і зняття арешту з майна ФГ «Росток 2020» не може бути прийнятий до провадження, оскільки є підсудним Васильківському районному суду Дніпропетровської області за місцезнаходженням такого майна; вважає, що вимога про визнання недійсним протоколу рішення загальних зборів фермерського господарства є спором, пов`язаним із порушенням корпоративних прав засновників та власників фермерського господарства і належить до юрисдикції господарського суду; вважає, що третьою особою пропущений встановлений, встановлений ст. ст. 193, 194 ЦПК України строк для подання такого позову (том 4, а. с. 166-169).

В судовому засіданні представник позивача Пащенко В.І. просила повернути позов третій особі з підстав, викладених у її заяві.

Представник відповідача ОСОБА_3 наполягав на прийнятті до провадження позову, заперечуючи, що частина позовних вимог пов`язана з корпоративними правами і що третьою особою пропущений строк для звернення з таким позовом, зазначивши, що в силу вимог ст. ст. 52, 53 ЦПК України залучення третьої особи може відбуватися до закінчення підготовчого засідання у справі. Також наполягав на тому, що заявлений третьою особою позов безпосередньо пов`язаний із предметом первісного позову.

Суд, заслухавши учасників, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права і обов`язки, встановлені статтею 43 цього Кодексу (ч. 6 ст. 53 ЦПК України).

Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку (ч. 7 ст. 53 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача (ч. ч. 2,3 ст. 52 ЦПК України).

Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку (ч. 4 ст. 52 ЦПК України).

Згідно положень статті 195 ЦПК України положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом (частини 1-3 ст. 193 ЦПК України).

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першої цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (частини 1-3 статті 194 ЦПК України).

Порядок і строки подання відзиву регулюються статтею 191 ЦПК України.

Зокрема, у строк, встановлений в ухвалі суду про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати: суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів (ч. 1 ст. 191 ЦПК України).

Відповідно до ч. 12 ст. 33 ЦПК України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Васильківського районного суду Дніпропетровської області від 10.06.2022 року відкрите провадження у справі № 203/1339/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Фермерське господарство «Росток 2020» про стягнення заборгованості за договором позики (том 1 , а. с. 75). Суд постановив розглядати справу за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін, роз`яснивши відповідачу право надати відзив на позовну заяву і встановивши строк, що не перевищує 15 днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження. Цією ж ухвалою третій особі, яка не заявляє самостійних позовних вимог щодо предмета спору, надіслано копію ухвали, позову з додатками та встановлений строк, що не перевищує 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження, для подання суду пояснення щодо предмету спору (том 1, а. с. 76).

Ухвалою Васильківського районного суду Дніпропетровської області від 10.01.2023 року задоволено заяву представника відповідача ОСОБА_3 про відвід судді і справа передана на розгляд іншого суду (том 2, а. с. 80-81).

Ухвалою Покровського районного суду Дніпропетровської області від 30.01.2023 (головуюча суддя Степанова О.С.) відкрите провадження у справі № 203/1339/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Фермерське господарство «Росток 2020» про стягнення заборгованості за договором позики (том 2, а. с. 89-90).

Цією ухвалою суду визначено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження, визначена дата підготовчого судового засідання, визначений строк відповідачу (15 днів з дня вручення даної ухвали) для подання відзиву на позовну заяву. Також роз`яснено право іншим учасникам справи надати свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив та заперечення до закінчення підготовчого провадження, якщо судом не встановлений інший строк.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала про відкриття провадження направлена учасникам у справі (том 2, а. с. 93).

Як вбачається з відповіді № 7947060 від 12.03.2025 про наявність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС, Фермерське господарство «Росток 2020» має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС з 31.01.2022 року.

У судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система (ч. 1 ст. 14 ЦПК України).

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) ( ч. ч. 4,5 ст. 14 ЦПК України).

Відповідно до положень ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Виходячи з викладеного, судом встановлено, що третя особа без самостійних вимог Фермерське господарство «Росток 2020» достеменно знала про участь у даній цивільній справі, отримувала всі процесуальні документи по справі через систему «Електронний суд», у тому числі ухвалу про відкриття провадження у справі від 30.01.2023 року, яка отримана третьою особою 31.01.2023 року.

Також з матеріалів справи вбачається, що у підготовчому судовому засіданні, яке проводилося попереднім складом суду, ставилися на вирішення учасниками справи та вирішувалися низка заяв і клопотань сторін.

Зокрема, 18.08.2023 року задоволене клопотання представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 про зупинення провадження у справі (відновлене ухвалою суду від 14.09.2023 року).

Ухвалою суду від 26.12.2023 року відмовлено у задоволенні заяви представника позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_5 про зміну підстави позову.

Також 26.12.2023 року клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Чулініна Дмитра Георгійовича про залишення позову без розгляду та про призначення експертизи документів (криміналістичних) судом залишено без розгляду.

02.04.2024 року від Фермерського господарства «Росток 2020» до Покровського районного суду Дніпропетровської області через канцелярію суду надійшла позовна заява як від третьої особи із самостійними вимогами до позивача ОСОБА_1 , якою він просив прийняти позов і вступ у справу з самостійними позовними вимогами до ОСОБА_1 та просив визнати оформлене протоколом № 5 рішення загальних зборів членів СФГ «Росток» про анулювання (пробачення) боргів та укладення СФГ «Росток» додаткової угоди № 1 з ОСОБА_1 розірвання ними договорів позики №№ 02/206-1 від 05.02.2016, 02/2017-1, 03/2017-5 від 16.03.2017, 08/2017-9 від 15.08.2017 з прощенням неповернутої частини позик недійсними повністю внаслідок їх фіктивності з моменту вчинення 25 жовтня 2019 року; припинити заставу у ОСОБА_1 рухомого майна ФГ «Росток 2020» за нотаріально посвідченим договором від 26 травня 2020 року, знявши з ФГ «Росток 2020» заборону відчуження на машини і транспортні засоби (том 3, а. с. 187-197).

У зв`язку зі звільненням ОСОБА_6 з посади судді Покровського районного суду Дніпропетровської області у зв`язку з поданням заяви про відставку, згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.11.2024 року справа була розподілена на суддю Покровського районного суду Дніпропетровської області Чорну О.В., яка ухвалою суду від 12.11.2024 року прийняла цивільну справу до свого провадження (том 4 а. с. 116, 118).

Цією ухвалою встановлений відповідачу строк для подання відзиву на позов (15 днів з моменту вручення копії ухвали), роз`яснено право на пред`явлення зустрічного позову відповідачем у строк для подання відзиву.

Як вже зазначалося вище, 11.12.2024 і 26.12.2024 року через систему «Електронний суд» надійшло клопотання від представника відповідача Чулініна Д.Г. про відкладення розгляду справи, яким він клопотав про визнання можливим розпочати у першому підготовчому засіданні необхідні підготовчі дії з розгляду питання вступу третьої особи з самостійними вимогами за відсутності представника відповідача і її представника, а також розпочати розгляд справи з початку у зв`язку зі вступом третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору для надання часу на подання відзиву на позовну заяву третьої особи (том 4, а. с. 132, 153).

Якихось інших окремих заяв, клопотань, у тому числі зустрічного позову, позову третьої особи після прийняття у своє провадження справи суддею Чорною О.В. не надходило, отже, суд вирішує по суті лише заяву, подану третьою особою без самостійних позовних вимог ФГ «Росток 2020» 02.04.2024 року, яка залишилася нерозглянутою попереднім складом суду.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Покровського районного суду Дніпропетровської області від 30.01.2023 (головуюча суддя Степанова О.С.) відкрите провадження у справі № 203/1339/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Фермерське господарство «Росток 2020» про стягнення заборгованості за договором позики (том 2, а. с. 89-90) і ця ухвала надіслана учасникам, зокрема, третій особі, через систему «Електронний суд» і отримана нею 31.01.2023 року.

Всупереч вимогам процесуального закону, третя особа не надала в строк, передбачений для надання відзиву і зазначений в ухвалі суду позов із самостійними вимогами, а надіслала до суду такий позов лише 02.04.2024 року, тобто, більше ніж через рік після відкриття провадження, пропустивши тим самим процесуальний строк, що є самостійною підставою для повернення такої позовної заяви без розгляду.

Щодо взаємопов`язаності із первісним позовом та доцільності спільного розгляду позовних вимог третьої особи в одному провадженні, суд дійшов наступного.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 року, справа №916/3245/17, зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Верховний Суд у постанові від 27.01.2021 року у справі № 908/1688/20 зазначив, що зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або залік, або спростування його частково чи повністю, або розгляд в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:

а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; відповідно до статті 601 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги; зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін;

в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Разом з тим, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи відповідно до положень ч. 1 ст. 52 ЦПК України обов`язково має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Отже позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до приписів статті 52 ЦПК України, можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами.

Вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Передбачене статтею 52 ЦПК України право особи вступити у справу шляхом подання позову до однієї або декількох сторін не є абсолютним. Таке право можна реалізувати лише за умови дотримання вимог процесуального законодавства.

Позовна заява третьої особи відповідно до положень ч. 1 ст. 52 ЦПК України має містити самостійні вимоги саме на предмет спору у справі. При цьому як предмет спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем. Відтак вимога третьої особи, спрямована на будь-що поза предметом спору між позивачем та відповідачем, не може бути визнана вимогою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

При цьому суд наголошує на істотних відмінностях між поняттями «предмет позову» і «предмет спору». Зокрема, предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносини, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Як вбачається із первісної позовної заяви, предметом позову є стягнення заборгованості за договором позики, укладеним між позивачкою та відповідачкою 15.04.2020 року, який був посвідчений нотаріально (том 1, а. с. 1-3, 9).

Предметом спору є матеріально благо (гроші) щодо повернення якого мається суперечка між сторонами спору (позивачем і відповідачем).

В матеріалах справи також міститься копія нотаріально посвідченого договору від 26.05.2020, укладеного між ОСОБА_1 (позивач) і ФГ «Росток 2020» (третя особа) в особі голови Висікан В.В., згідно п. 1 якого цим договором забезпечується виконання зобов`язання що виникло у Заставодавця ( ФГ «Росток 2020») на підставі договору позики, посвідченого 15.04.2020 року приватним нотаріусом Фаст Л.Д., укладеного ним із Заставодержателем ( ОСОБА_1 ) на суму 5 817363,57 грн. з обумовленим в основному договорі строком повернення боргу до 31.03.2024 року (том 1 , а. с. 10).

У своїй позовній заяві від 02.04.2024 року Фермерське господарство «Росток 2020» просить: визнати оформлене протоколом № 5 рішення загальних зборів членів СФГ «Росток» про анулювання (пробачення) боргів та укладення СФГ «Росток» додаткової угоди № 1 з ОСОБА_1 розірвання ними договорів позики №№ 02/206-1 від 05.02.2016, 02/2017-1, 03/2017-5 від 16.03.2017, 08/2017-9 від 15.08.2017 з прощенням неповернутої частини позик недійсними повністю внаслідок їх фіктивності з моменту вчинення 25 жовтня 2019 року; припинити заставу у ОСОБА_1 рухомого майна ФГ «Росток 2020» за нотаріально посвідченим договором від 26 травня 2020 року, знявши з ФГ «Росток 2020» заборону відчуження на машини і транспортні засоби (том 3, а. с. 187-197).

Проаналізувавши позовну заяву та позовну заяву третьої особи, характер виниклих правовідносин та підстави їх виникнення, суд дійшов висновку, що третя особа заявляє вимоги не щодо предмета спору у даній справі, яким виступають гроші, а зовсім інші вимоги які випливають хоч і з похідного договору (застави), але носять інший характер -забезпечення виконання зобов`язань і предметом такого спору є фактично зняття заборони на відчуження рухомого майна (техніки), належній третій особі.

При цьому вирішення питання за позовом третьої особи (щодо припинення застави, зняття заборони на відчуження або відмова у задоволенні таких позовних вимог) жодним чином не вплине на вирішення питання щодо первісних позовних вимог про стягнення боргу (або відмову у стягненні боргу), оскільки припинення, визнання недійсним тощо похідного договору не тягне за собою невиконання основного договору (кредитного, займу тощо).

Таким чином, суд дійшов висновку, що первісний позов про стягнення боргу і позов третьої особи про припинення права застави і зняття арешту з заставного майна не є взаємопов`язаними, оскільки вони ґрунтуються на різних фактичних і правових підставах та доказах, а також відсутні умови, які свідчили б про доцільність спільного розгляду первісного позову та позову третьої особи.

Доводи представника ОСОБА_3 щодо доцільності розгляду в одному проваджені, спрямованої на процесуальну економію, та нестворення окремого судового процесу, пов`язаного з цією справою, суд відхиляє саме з огляду на те, що задоволення/незадоволення позову третьої особи не виключить повністю або частково задоволення первісного позову, не доведе відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову, окрім того, замість оперативного розгляду потягне за собою тривалий розгляд справи, оскільки потягне за собою вчинення додаткових процесуальних дій учасниками справи і судом.

Окрім того, суд зазначає, що за правилами статті 30 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини (виключна підсудність).

Згідно вказаного договору застави місцезнаходження такого майна є селище Васильківка Дніпропетровської області, що підсудне Васильківському районному суду Дніпропетровської області, а не Покровському районному суду Дніпропетровської області, який отримав дану цивільну справу внаслідок ухваленого відводу судді Васильківського районного суду Дніпропетровської області, однак її розгляд не може включати в себе розгляд позовних вимог, заявлених після задоволення такого відводу третьою особою з порушенням правил виключної підсудності.

При цьому, суд ще раз наголошує, що вимога третьої особи, спрямована на будь-що поза предметом спору між позивачем та відповідачем, не може бути визнана вимогою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

У свою чергу, самостійність вимог полягає в тому, що саме третя особа перебуває у правовідносинах із позивачем, і що саме її право порушене. Тобто третя особа із самостійними вимогами заперечує/частково заперечує вимоги позивача і переслідує мету вирішити спір не на користь позивача, а на свою користь.

Суд також наголошує, що заявлені третьою особою позовні вимоги в частині визнання оформленого протоколом № 5 рішення загальних зборів членів СФГ «Росток 2020» про анулювання (пробачення) боргів та укладення СФГ «Росток» додаткової угоди № 1 з ОСОБА_1 розірвання ними договорів позики №№ 02/206-1 від 05.02.2016, 02/2017-1, 03/2017-5 від 16.03.2017, 08/2017-9 від 15.08.2017 з прощенням неповернутої частини позик недійсними повністю внаслідок їх фіктивності з моменту вчинення 25 жовтня 2019 року (навіть не вдаючись в аналіз суб`єктного складу, характеру відносин з метою встановлення чи включення корпоративних відносин, розгляд яких не є юрисдикціє загальних судів) абсолютно не пов`язані з первісним позовом, яким заявлене стягнення боргу за договором позики, укладеним між позивачкою та відповідачкою 15.04.2020 року, який був посвідчений нотаріально і є самостійним окремим договором.

Виходячи з викладеного, суд не вбачає підстав для задоволення заяви ФГ «Росток 2020» про залучення його до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги, та прийняття позову третьої особи до спільного розгляду разом з первісним позовом, оскільки вимоги третьої особи, викладені в позовній заяві, не є самостійними вимогами на предмет спору у розумінні ст. 52 ЦПК України, а позов поданий із порушенням встановлених законом процесуальних строків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 13, 15, 52, 53, 193-195, 260-261, 353-355 ЦПК України, -

постановив:

Відмовити Фермерському господарству «Росток 2020» у задоволенні заяви про вступ у справу як третьої особи із самостійними вимогами щодо предмета спору у справі № 203/1339/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Фермерське господарство «Росток 2020» про стягнення заборгованості за договором позики.

Позовну заяву третьої особи - Фермерського господарства «Росток 2020» до позивача ОСОБА_1 про визнання оформленого протоколом № 5 рішення загальних зборів членів СФГ «Росток» про анулювання (пробачення) боргів та укладення СФГ «Росток» додаткової угоди № 1 з ОСОБА_1 розірвання ними договорів позики №№ 02/206-1 від 05.02.2016, 02/2017-1, 03/2017-5 від 16.03.2017, 08/2017-9 від 15.08.2017 з прощенням неповернутої частини позик недійсними повністю внаслідок їх фіктивності з моменту вчинення 25 жовтня 2019 року; припинення застави у ОСОБА_1 рухомого майна ФГ «Росток 2020» за нотаріально посвідченим договором від 26 травня 2020 року, зняття з ФГ «Росток 2020» заборони відчуження на машини і транспортні засоби повернути третій особі без розгляду.

Роз`яснити Фермерському господарству «Росток 2020» його право на звернення до суду з даним позовом на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя О.В. Чорна