Справа № 2-3518/11
Провадження № 2-зз/175/7/25
УХВАЛА

"19" березня 2025 р. смт. Слобожанське

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Краснокутська Н.С., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову.

Дослідивши подане клопотання, суд вважає, що клопотання про скасування заходів забезпечення позову підлягає поверненню без розгляду з огляду на наступне.

З матеріалів клопотання вбачається, що клопотання подано в паперовій формі, надійшло до суду засобами поштового зв`язку, в клопотанні відсутній підпис заявника ОСОБА_1 чи уповноваженого ним представника, а також не має дати складання, про що судом складено відповідний акт.

Положеннями ст. 183 ЦПК України визначені загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Згідно ч. 2 ст. 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Ці приписи кореспондуються з положеннями частини 8 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України, яка регламентує, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відсутність особистого підпису заявника у клопотанні, цілком обґрунтовано дає підстави суду стверджувати про недотримання заявником вимог, які є необхідними для реалізації права на звернення до суду.

При цьому, суд акцентує увагу, що особистий підпис це власноручно виконаний зразок почерку, що дозволяє ідентифікувати особу, що його виконала. У той же час, відсутність особистого підпису не дає можливості встановити вираження справжньої волі особи на настання відповідних правових наслідків у зв`язку з подачею відповідної заяви. Наведене вказує на те, що письмові звернення особи, які не містять підпису, можуть бути подані поза волею такої особи, а отже не мають юридичної сили.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11 вересня 2024 року у справі № 930/191/23 (провадження № 14-72цс24) дійшла висновку, що підпис має бути розташований після основного тексту документа для підтвердження дійсного волевиявлення особи та згоди з його змістом, з огляду на таке.

Підпис - це графічний знак або набір знаків, який особа ставить на документі для підтвердження його автентичності, згоди або авторства.

Зазвичай підпис розташовується у кінці документа після його основного тексту та відомостей про додатки (у разі їх наявності).

Наведене зумовлене тим, що підпис ідентифікує автора і слугує задля підтвердження того, що особа, яка його підписала, ознайомлена із документом і погоджується з його змістом. В юридичному сенсі, підпис є підтвердженням певної дії, угоди чи зобов`язання і надає документу юридичну силу.

Судом встановлено, що клопотання про скасування заходів забезпечення позову не підписано заявником.

У відповідності до ч. 4 ст. 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 183 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Копію ухвали разом з заявою з додатками направити особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Суддя Н. С. Краснокутська