Справа № 173/3298/24
Провадження №2/173/291/2025
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

19 березня 2025 року м. Верхньодніпровськ

Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі

головуючого судді Кожевник О.А.,

за участю секретаря судового засідання Демяненко С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , інтереси якої представляє ОСОБА_3 , звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_4 , яка за життя заповіт не склала.

У ОСОБА_4 було двоє дітей: позивачка ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . У ОСОБА_5 залишився син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 відповідач по справі.

На день смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, яке складається з квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

03 липня 2024 року ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Кам`янського нотаріального округу Дніпропетровської області з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом та отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що нею пропущено строк для прийняття спадщини.

На підтвердження поважності пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини зазначено такі обставини:

тяжка хвороба її матері, ОСОБА_4 та необхідність надання постійного догляду за нею, що значно погіршили стан здоров`я Позивача, через погане самопочуттям Позивача (похилий вік) та матеріальною скрутою (так, як хвороба матері та поховання призвели до значних матеріальних трат);

в подальшому з 12 березня 2020 року до 30 червня 2023 року на усій території України встановлено карантин відповідно до постанов Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом.

Таким чином, вказані обставини стали для Позивача в кінцевому етапі наслідком пропущення нею строку для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої матері.

Отже з вищевикладених обставин позивачка змушена звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 01 листопада 2024 року відкрито провадження по цивільній справі, ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено підготовче судове засідання.

22 січня 2025 року проведене підготовче судове засідання та справа призначена до розгляду в судовому засіданні.

Позивачка та її представник в судове засідання не з`явились, направили на адресу суду заяву в якій просили справу розглядати без їх участі, позовні вимоги підтримала. Просила долучити до матеріалів справи та прийняти до уваги при ухваленні рішення додаткові пояснення до позовної заяви та виписку з історії хвороби.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, направив на адресу суду відзив на позовну заяву в якому просив справу розглядати без його участі та задовольнити позовні вимоги.

Фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось відповідно до положень ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.

Відповідно до вимог ст. 55 Конституції України кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд, з`ясувавши зміст позовних вимог, вивчивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, дійшов таких висновків.

Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини.

Так, позивачем по справі є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується паспортом громадянина України НОМЕР_1 .

Згідно з копією свідоцтва про народження НОМЕР_2 ІНФОРМАЦІЯ_5 народився ОСОБА_2 . В графі «батько» зазначено ОСОБА_5 .

Відповідно до копії свідоцтва про смерть НОМЕР_3 ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_5 .

Згідно з копією свідоцтва про смерть НОМЕР_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 .

Як вбачається з копії свідоцтва про право власності на житло від 06 грудня 1993 року квартира розташована за адресою: в АДРЕСА_1 на праві приватної власності належить ОСОБА_4 .

З довідки № 198 від 30.05.2024 встановлено, що ОСОБА_4 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 з 12.01.1960 по день смерті.

Згідно з постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії виданої приватним нотаріусом Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Малашовою Г.В. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 у зв`язку з тим, що остання у шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця не подала заяву про прийняття спадщини.

В своїй позовній заяві позивачка просить визначити їй ОСОБА_1 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 .

Тобто позивачем обраний спосіб захисту порушених прав, у вигляді відновлення її порушеного права, передбачений нормами ЦК України, а саме визнання причин пропуску подання заяви про прийняття спадщини поважними та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, з яким погоджується суд.

За нормами ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини(п. 3 ст. 1272 ЦК України).

За положеннями п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Листом від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснив, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

При цьому поважними причинами слід вважати об`єктивні, непереборні обставини, які стали на заваді спадкоємцю своєчасно звернутись із заявою про прийняття спадщини.

Позивач позовні вимоги обґрунтовує тим, що тяжка хвороба матері та постійний догляд за нею значно погіршили стан її здоров`я, про що свідчить виписка з історії хвороби, крім того через погане самопочуття та матеріальну скруту пов`язану з похованням матері не мала змоги вчасно звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. В подальшому з 12.03.2020 на всій території України встановлено карантинні обмеження. Таким чином з наданих позивачем доказів судом встановлено, що позивачка пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини на думку суду з поважних причин, через погіршення стану здоров`я, що змусило останню звертатись до лікувального закладу та перебувати в умовах стаціонару хірургічного відділення, захворювання на коронавірусну інфекцію з ускладненням на двобічну пневмонію, введення в Україні карантинних обмежень та життєві обставини.

Відповідно до матеріалів спадкової справи, відкритої після померлої ОСОБА_4 , із заявою про прийняття спадщини звернулась лише ОСОБА_1 . Інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини не звертались.

Оцінюючи надані позивачем докази в їх сукупності, суд вважає їх достовірними, належними та такими, що підтверджують поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем.

На підставі вищевикладеного, суд вважає за можливе визначити позивачеві додатковий строк для прийняття спадщини. Також суд вважає, що додатковий строк для прийняття спадщини, потрібно визначити позивачеві тривалістю в два місяці з моменту набрання законної сили рішенням суду, який буде достатнім для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Понесені позивачем витрати по сплаті судового збору суд, вважає за можливе покласти на позивача, так як відсутня вина відповідача у порушені прав позивача.

Керуючись ст. 12, 13, 89, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 293 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за законом задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_5 , додатковий строк в 2 (два) місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення складено 19.03.2025 року.

Суддя: О.А. Кожевник