Справа № 645/6032/18
Провадження № 2/645/37/25
У Х В А Л А

іменем України

13 березня 2025 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Шарка О.П., секретаря судових засідань - Мухіна В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення посмертної судової психолого -психіатричної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Лук`янова Олена Борисівна, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Поляк Дмитро Васильович, Департамент реєстрації Харківської міської ради про визнання спадкового договору недійсним, визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування рішень про державну реєстрацію прав власності на нерухоме майно , -

В с т а н о в и в :

10.10.2018 року представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1 , який діє на підставі довіреності, з позовом, в якому просить визнати недійсним спадковий договір № 2913 від 08.12.2015 року, укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Лук`яновою О.Б., за яким ОСОБА_6 набув право власності на квартиру АДРЕСА_1 та скасувати рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Лук`янової О.Б. - індексний номер 29852967 від 01.06.2016 року, про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 33 кв.м., житловою площею 16,7 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01, за громадянкою Таджикистану ОСОБА_6 , на підставі спадкового договору № 2913 від 08.12.2015 року; визнати недійсним договір-купівлі продажу квартири АДРЕСА_2 від 19.05.2018 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Поляком Д.В., укладений між ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , за яким остання набула право власності на квартиру АДРЕСА_1 та скасувати рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Поляка Д.В. - індексний номер 41178919 від 19.05.2018 року, про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01, за ОСОБА_4 .

У судовому засіданні представник відповідача - ОСОБА_1 заявив клопотання про призначення посмертної судової психолого -психіатричної експертизи. На вирішення експертів поставити питання: чи страждала ОСОБА_5 стійким психічним розладом?; чи могла ОСОБА_5 по своєму психологічному стану з урахуванням наявного в неї загального захворювання, застосування призначених лікарських препаратів, розуміти значення своїх дій та керувати ними на час підписання спадкового договору номер 2913 від 08.12.2015р.?;чи могла ОСОБА_5 з урахуванням її психоемоційного стану та індивідуально-особистих особливостей розуміти значення своїх дій та керувати ними на час підписання спадкового договору номер 2913 від 08.12.2015р.?; Проведення вказаної експертизи доручити: Державна установа "Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України" експертизи.

В обґрунтування клопотання зазначив, ОСОБА_2 звернувся через Фрунзенський районний суд м. Харкова із позовом до ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , треті особи приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Лук`янова Олена Борисівна, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Поляк Дмитро Васильович, Департамент реєстрації Харківської міської ради, про визнання спадкового договору недійсним, визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування рішень про державну реєстрацію прав власності на нерухоме майно, в якому позивач просить суд визнати недійсним спадковий договір номер 2913 від 08.12.2015р., укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Лук`яновою Оленою Борисівною, за яким відповідач набув право власності на квартиру АДРЕСА_1 та скасувати рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Лук`янової Олени Борисівни - індексний номер: 29852967 від 01.06.2016 року, про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею (кв.м): 33, житловою площею (кв.м): 16.7 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01) за громадянкою Таджикистану ОСОБА_7 (місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) на підставі спадкового договору номер 2913 від 08.12.2015р.; визнати недійсним договір- купівлі продажу квартири № 803 від 19.05.2018 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Поляком Дмитром Васильовичем,укладений між ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , за яким остання набула право власності на квартиру АДРЕСА_1 та скасувати рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Поляка Дмитра Васильовича - індексний номер: 41178919 від 19.05.2018 року, про реєстрацію права власності на квартиру на квартиру АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:01) за громадянкою ОСОБА_4 . В обґрунтування своїх вимог в частині визнання недійсним спадкового договору номер 2913 від 08.12.2015р., укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Лук`яновою Оленою Борисівною, за яким відповідач набув право власності на квартиру АДРЕСА_1 та скасувати рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Лук`янової Олени Борисівни - індексний номер: 29852967 від 01.06.2016 року, про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся з боку матері - ОСОБА_5 та позивач залишився єдиним спадкоємцем після її смерті. При цьому, ОСОБА_2 стало відомо, що, незадовго до своєї смерті, ОСОБА_5 уклала спадковий договір номер 2913 від 08.12.2015р., предметом якого була квартира АДРЕСА_1 , на користь особи, яка не є членом нашої родини та, взагалі, була малознайомою - ОСОБА_7 , яка орендувала житло у під`їзді будинку АДРЕСА_5 , де проживала ОСОБА_5 . Обґрунтовуючи свій позов, ОСОБА_2 також зазначає, що інформація про укладення бабусею спадкового договору на квартиру АДРЕСА_1 зі сторонньою особою його дуже здивувала та вразила, оскільки ОСОБА_5 за життя висловлювала однозначні наміри, щоб після її смерті право власності на квартиру перейшло до нього та його матері ОСОБА_8 , але так трапилось, що донька ОСОБА_5 - мати позивача ОСОБА_8 , померла раніше, ніж бабуся. ОСОБА_5 була дуже сімейною людиною, цінувала родинні стосунки зі моєю покійною матір`ю та зі мною й ніколи не говорила про бажання подарувати, заповідати або будь-яким іншим чином передати право власності на квартиру АДРЕСА_1 . З урахуванням викладеного, на думку позивача, єдиним поясненням таких дій ОСОБА_5 може слугувати перебування її на час укладення спадкового договору в стані, який виключав можливість усвідомлення нею значення своїх дій та унеможливлював керування ними, робив за неможливе критичне сприйняття передачі нерухомого майна малознайомій людині, оскільки після смерті своєї доньки - матері позивача - ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , через переживання, гостру психічну травму, затяжну стресову ситуацію, почала виявляти ознаки порушення нервової та психічної діяльності. Так, в своєму позові ОСОБА_2 також посилається на те, що відразу після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 його матері ОСОБА_8 , його бабуся ОСОБА_5 , перебувала у тяжкому психологічному стані, у важкому нервовому потрясінні, оскільки втратила єдину доньку та людину, з якою постійно спільно проживала. У зв`язку з тим, що матір померла на очах у бабусі, у ОСОБА_5 після 15 жовтня 2015 року, внаслідок гострої психічної травми, стався розлад нормальної психічної діяльності який полягав у наступному. Після смерті матері, бабуся фактично втратила будь-який контакт з людьми, постійно плакала, почала говорити незрозумілі речі, які не відповідали об`єктивній дійсності, обмовлялася, плутала імена людей та практично нікого не могла впізнати. Приблизно через тиждень після смерті матері, ОСОБА_5 впала у квартирі, внаслідок чого бригадою швидкої допомоги була госпіталізована до комунального закладу охорони здоров`я Лікарня № 17. Після вказаного падіння та госпіталізації ОСОБА_5 почала вести себе більш неадекватно, почала обдзвонювати сусідів та знайомих, плутаючи їхні імена, пропонувала забирати її ковдри, інше майно, так як вона скоро помре, постійно стукала у стіни до сусідів, не могла впізнати людей, в тому числі й мене, говорила не пов`язані між собою речі, в основному щось про минуле, розмовляла з людьми, які вже померли. Крім того, позивач зазначає, що ОСОБА_5 останні 20 років страждала на гіпертонічну хворобу, в неї постійно боліла голова, страждала на цукровий діабет, а з 2011 року, після перелому стегна, взагалі була лежачою хворою, за якою доглядали вони з матір`ю, та приймала багато ліків, в тому числі знеболювальні та заспокійливі засоби. Вказана інформація про стан здоров`я ОСОБА_5 дає підстави допускати, що до укладення оспорюваного спадкового договору, підчас та після його укладення, у ОСОБА_5 мала місце хронічна соматична патологія, що супроводжувалася загальним зниженням фізіологічних функцій всіх органів, порушенням стану центральної нервової системи, що проявлялось у сплутаності свідомості, порушенням процесів пам`яті, неадекватності поведінки, ілюзорними розладами сприйняття й вказаний стан міг поглиблюватися самостійним прийомом медичних препаратів, які посилювали зниження когнітивних функцій - зниження пам`яті, швидкість реакції, адекватність та сприйняття оточуючої обстановки, можливість у повній мірі реагувати й приймати правильні рішення, зокрема, оформлювати спадковий договір номер 2913 від 08.12.2015р. При цьому допитані в судовому засіданні позивач ОСОБА_2 , свідки у справі ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та інші пояснили, що ОСОБА_5 після смерті своєї доньки ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та до часу своєї смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) почала поводити себе нетипово, незвичайно, не адекватно об`єктивній ситуації, та, в цілому, справляла враження людини, яка не здатна повною мірою розуміти дійсність. Так, з пояснень усіх свідків вбачається, що у період з 15.10.2015 року по 23.05,2016 року ОСОБА_5 постійно плакала, скаржилася на головні болі, здебільшого не впізнавала людей, в тому числі й рідних, плутала імена, неадекватно реагувала на звичайні побутові питання та прохання, не могла правильно вибудовувати взаємозв`язків речей у часі та просторі, забувала очевидні речі й дати, могла багато разів протягом незначного часу телефонувати одній людині та не пам`ятати про це, говорила іншим про померлу доньку як про живу тощо.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_11 проти задоволення клопотання заперечувала, вважаючи його необґрунтованим і безпідставним, зазначила, що підстави для призначення експертизи відсутні.

Представник позивача ОСОБА_12 підтримав клопотання у повному обсязі, просив його задовольнити.

Інші особи, які беруть участь у справі у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися заздалегідь і належним чином.

Суд, вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, враховуючи рух справи, , дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 4 частини 5статті 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 225 ЦК України правочин, який дієздатна фізична особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а в разі її смерті - за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені.

У пункті 16 постанови Пленум Верховного Суду України від 06 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» судам роз`яснено, що правила статті 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо). Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї із сторін. Справи про визнання правочину недійсним із цих підстав вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів. При розгляді справ за позовами про визнання недійсними заповітів на підставі статті 225, частини другої статті 1257 ЦК України суд за клопотанням хоча б однієї зі сторін зобов`язаний призначити посмертну судово-психіатричну експертизу. Висновок такої експертизи має стосуватися стану особи саме на момент вчинення правочину.

Відповідно до статті 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Згідно із частиною третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже,обов`язку сторони довести обставини, які мають значення для справи та на які вона посилається, право подавати докази, кореспондує обов`язок суду сприяти реалізації цих прав і обов`язків.

Посилання представника відповідача на недоцільність призначення посмертної судово-психіатричної експертизи є помилковим, оскільки справи про визнання правочину недійсним із підстав психічного розладу вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів.

Призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, відповідно до статті 105 ЦПК України, є способом доведення позивачем факту недійсності спадкового договору.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 28 серпня 2019 року у справі № 534/1677/16-ц (провадження № 61-20344св18) та від 16 жовтня 2019 року у справі № 530/1319/16-ц (провадження № 61-14154св19).

Згідно з ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч.2ст.102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

За приписами ч.4 ст.139 ЦПК України суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат.

Згідно з абз. 2 п.20 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання. Якщо експертиза призначається за клопотанням обох сторін або з ініціативи суду,

У разі незгоди сторони (сторін) оплатити вартість експертизи суд розглядає справу на підставі наявних доказів.

Відповідно до п. 45 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. У разі відмови чи ухилення заінтересованої сторони від оплати витрат, пов`язаних із проведенням судової експертизи, суд скасовує ухвалу про призначення судової експертизи і настають наслідки, передбачені за ухилення від участі в експертизі.

Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах.

Отже, проведення експертизи спеціалізованими установами у цивільному судочинстві здійснюється на платній основі за рахунок замовника, оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання.

Беручи до уваги, що клопотання про проведення експертизи заявлено стороною позивача, враховуючи, що в силу ст.ст.12, 81 ЦПК України обов`язок подання до суду доказів несуть сторони, суд вважає за необхідне покласти обов`язок щодо попередньої оплати вартості експертизи на позивача.

Пунктом 1.13 Розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 у випадку невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів з дня направлення клопотання в порядку, передбаченому чинним законодавством, незабезпечення прибуття експерта, безперешкодного доступу до об`єкта дослідження, а також належних умов для його роботи (учинення перешкод з боку сторін, що беруть участь у справі, в обстеженні об`єкта) матеріали справи повертаються органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), із зазначенням мотивованих причин неможливості її проведення.

Статтею 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Враховуючи викладене, слід попередити учасників справи про вказані вище наслідки ухилення від участі в експертизі.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст.252ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

На підставі п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.

Оскільки для проведення судової експертизи потрібен значний час, провадження у справі слід зупинити на час проведення експертизи.

Керуючись ст.ст. 102-109,189,197, 252,253,260,353, 354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення посмертної судової психолого -психіатричної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Лук`янова Олена Борисівна, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Поляк Дмитро Васильович, Департамент реєстрації Харківської міської ради про визнання спадкового договору недійсним, визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування рішень про державну реєстрацію прав власності на нерухоме майно - задовольнити.

Призначити по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Лук`янова Олена Борисівна, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Поляк Дмитро Васильович, Департамент реєстрації Харківської міської ради про визнання спадкового договору недійсним, визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування рішень про державну реєстрацію прав власності на нерухоме майно посмертну судову психолого -психіатричну експертизу.

На вирішення експертів поставити питання:

-чи страждала ОСОБА_5 стійким психічним розладом?;

-чи могла ОСОБА_5 по своєму психологічному стану з урахуванням наявного в неї загального захворювання, застосування призначених лікарських препаратів, розуміти значення своїх дій та керувати ними на час підписання спадкового договору номер 2913 від 08.12.2015р.?;

-чи могла ОСОБА_5 з урахуванням її психоемоційного стану та індивідуально-особистих особливостей розуміти значення своїх дій та керувати ними на час підписання спадкового договору номер 2913 від 08.12.2015р.?;

Проведення вказаної експертизи доручити: Державна установа "Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України" (Генеральний директор - ШУМ СЕРГІЙ СЕРГІЙОВИЧ) місцезнаходження юридичної особи: 04080, місто Київ, ВУЛИЦЯ КИРИЛІВСЬКА, будинок 103; ідентифікаційний код юридичної особи: 04803492; контактний телефон: НОМЕР_1; адреса електронної пошти: , надавши в розпорядження експертної установи матеріали цивільної справи № 645/6032/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , треті особи приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Лук`янова Олена Борисівна, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Поляк Дмитро Васильович, Департамент реєстрації Харківської міської ради, про визнання спадкового договору недійсним, визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування рішень про державну реєстрацію прав власності на нерухоме майно.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок експерта та відмову від виконання покладених на нього обов`язків за ст.ст. 384, 385 КК України.

Оплату за проведення судової експертизи покласти на позивача - ОСОБА_2 .

Роз`яснити сторонам положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи № 645/6032/18.

Провадження у справі на час проведення експертизи - зупинити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали буде виготовлений 18 березня 2025 року.

Головуючий суддя: