Справа № 456/3719/24
Провадження № 2/456/163/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2025 року місто Стрий

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючої судді Гули Л. В. ,

з участю секретаря Петренко Н.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Стрию цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Стрийський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позицій сторін.

ОСОБА_1 подав до суду позовну заяву, в якій просить виключити з актового запису № 83 про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчиненого 22 серпня 2023 року Стрийським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, відомості про нього, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька дитини.

В обґрунтування позовних вимог покликався на те, що 15 липня 2023 року він уклав шлюб з ОСОБА_2 . У шлюбі в них народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 22.08.2023 Стрийським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції було складено відповідний актовий запис № 83, батьком якого було записано ОСОБА_1 відповідно до ст. 122 СК України. Сімейне життя між ним та ОСОБА_2 не склалося, оскільки у них різні погляди на шлюб та сім`ю. Відповідачка не вміє підтримувати нормальні сімейні відносини, постійно вимагає в нього гроші, нераціонально і тільки на свої потреби використовує сімейний бюджет. Крім того, ОСОБА_2 абсолютно не дбає про добробут у сім`ї та підтримання подружніх відносин, її цікавлять тільки подруги та гра в онлайн-казино. Через таку поведінку відповідачки між ними постійно виникали сварки, під час яких остання стверджувала, що він не є батьком дитини. Все це призвело до того, що їхня сім`я розпалася та існує тільки формально. Таким чином, він з ОСОБА_2 перебуває у зареєстрованому шлюбі, від якого в них народився ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьками якого вказано його ОСОБА_1 та відповідачку ОСОБА_2 . Враховуючи вищевикладене та зважаючи на те, що між ним та дитиною відсутнє кровне споріднення, відтак наявні підстави для виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини, а тому він змушений звернутися до суду з даним позовом.

Відповідачка не скористалася правом на подання відзиву.

09.10.2024 представник третьої особи - начальник Стрийського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції подав письмові пояснення у справі, відповідно до яких проти задоволення клопотання про призначення молекулярно-генетичної експертизи не заперечує. Розгляд справи просить проводити за його відсутності.

Інших заяв по суті справи, виключно в яких у силу вимог ч. 1 ст. 174 ЦПК України викладаються вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору, не надходило.

Заяви та клопотання сторін, узагальнення їх доводів та інші процесуальні дії у справі.

12.07.2025 ОСОБА_1 звернувся з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа Стрийський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 12 липня 2024 року головуючим у справі визначено суддю Гулу Л.В. /а.с. 12/

Одночасно з позовом подано клопотання про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи з метою визначення того, чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с. 10-11/.

На запит суду отримано інформацію з Єдиного державного демографічного реєстру про зареєстроване місце проживання відповідачки /а.с. 13/.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 22.08.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Стрийський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справ постановлено проводити за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання на 23.09.2024. Роз`яснено сторонам їх процесуальні права щодо подачі відзиву та доказів у справі /а.с. 14/.

09.10.2024 представник третьої особи - Стрийського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції подав письмові пояснення у справі, відповідно до яких проти задоволення клопотання про призначення молекулярно-генетичної експертизи не заперечив. Розгляд справи просив проводити без представника відділу /а.с. 30/.

Ухвалою від 07.11.2024 за клопотанням сторін підготовче судове засідання відкладено на 03.12.2024 /а.с. 40/.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 03.12.2024 провадження у справі № 456/3719/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Стрийський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька зупинено на час проведення судової молекулярно-генетичної експертизи /а.с. 48-49/.

15.01.2025 на адресу суду надійшла заява відповідачки про визнання позову (задоволення вимог позивача без проведення експертизи) та розгляд справи за її відсутності /а.с. 50/.

24.01.2025 з експертної установи надійшли матеріалами цивільної справи № 456/3719/24 разом з клопотанням судового експерта /а.с. 52-53/.

Ухвалою від 31.01.2025 провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Стрийський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька поновлено. Справу призначено до підготовчого судового засідання на 20 лютого 2025 року /а.с. 54/.

Розгляд справи по суті відбувся 20.02.2025 без участі сторін.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Турчин Ю.І. в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її та позивача відсутності. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_2 подала клопотання, в якому просить розглянути дану справу за її відсутності, позовні вимоги визнає, проти їх задоволення не заперечує.

Відповідно до ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 3 ст. 13, ч. 2 ст. 49, ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, вважає, що справу слід вирішити в межах тих доказів, які були отримані в ході судового розгляду, а також на підставі наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи. Дотримуючись принципів змагальності та диспозитивності судового процесу, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд дійшов висновку, що визнання позову відповідачкою слід прийняти, позов задовольнити з наступних підстав.

Фактичні обставини справи, встановлені судом, та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що 15 липня 2023 року ОСОБА_1 уклав шлюб з ОСОБА_2 , який був зареєстрований у Стрийському відділі державної реєстрації актів цивільного стану в Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 28 /а.с. 8/.

У шлюбі в сторін народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 22.08.2023 Стрийським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції було складено відповідний актовий запис № 83. Батьками дитини вказано: батько ОСОБА_1 та мати ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 23.08.2023.

Відтак судом встановлено, що спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з оспорюванням позивачем свого батьківства.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.

Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

В силу положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожен має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За змістом ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Сімейного кодексу України (далі - СК України).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.

Так, приписами статті 133 СК України передбачено, що якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

Відповідно до положень частини 1 статті 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.

У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження (частина 2 статті 136 СК України).

Відповідно до ст. 134 СК України рішення суду є підставою для внесення змін до актового запису про народження та видачі нового свідоцтва про народження.

Згідно з пунктом 11 постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15 травня 2006 року судам слід враховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), звернувшись з позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Пунктами 2.13, 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5 встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, в яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Згідно з п.п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах.

Висновки суду за результатами розгляду позовної заяви.

Суд погоджується з аргументами позивача, вважає такі обґрунтованими та підтвердженими належними, допустимими та достовірними доказами, які, в своїй сукупності, є достатніми.

Суд зауважує, що предметом доказування у спорі про оспорювання батьківства особою, яка записана батьком дитини (позивачем), є доведення відсутності кровного споріднення з дитиною, а також необізнаність позивача в момент реєстрації, що він не є біологічним батьком дитини.

Позивач у позовній заяві заявив клопотання про проведення судової молекулярно-генетичної експертизи з метою підтвердження або спростування кровного споріднення з дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак відповідачка у поданій нею заяві від 15.01.2025 зазначила про відмову від проведення експертизи.

За наведених обставин суд зазначає, що проведення молекулярно-генетичної експертизи без відібрання зразків букального епітелію в дитини неможливе, відтак, зважаючи на позицію відповідачки про відмову прибути до експертної установи для відібрання зразків букального епітелію в дитини та приписи статті 109 ЦПК України, суд визнає факт відсутності кровного споріднення між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який у свідоцтві про народження дитини записаний його батьком.

Також суд надає віри аргументам позивача про необізнаність його щодо того, що він не є біологічним батьком ОСОБА_3 , оскільки такі узгоджуються з позицією відповідачки, яка визнала позовні вимоги позивача повністю. Окрім цього, матеріали справи не містять будь-яких фактичних даних, які б породжували обґрунтовані сумніви у достовірності цих аргументів.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», № 63566/00, § 23, рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року).

Таким чином, виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства України, матеріалів справи, враховуючи визнання позову відповідачкою, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити у повному обсязі.

Щодо судових витрат.

Крім того, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Так, понесені позивачем документально підтверджені судові витрати, а саме: сплачений судовий збір у розмірі 1211,20 грн підлягає стягненню з відповідачки на користь позивача відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в постанові від 05 вересня 2022 року в справі № 1519/2-5034/11 висловив висновок про застосування норми права та вказав, що для приватного права апріорі є притаманною така засада як розумність. Розумність характерна та властива як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і тлумачення процесуальних норм.

Згідно з частиною п`ятою статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

З урахуванням розумності положення частини п`ятої статті 268 ЦПК України слід розуміти таким чином: у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте у разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не співпадатимуть, це не є порушенням прав сторін.

Отже, враховуючи наведені вище вимоги процесуального закону та правові висновки, датою ухвалення судом судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 20.02.2025, є та дату, на яку було призначено розгляд справи, 20.02.2025, а датою складення повного тексту судового рішення 05.03.2025.

Керуючись ст. 4, 5, 12, 13, 81, 141, 206, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Виключити запис про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ( АДРЕСА_1 ; паспорт громадянина України № НОМЕР_2 , виданий 27.03.2019; РНОКПП НОМЕР_3 ) як батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з актового запису про народження № 83, складеного 22 серпня 2023 року Стрийським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

Рішення суду є підставою для внесення відповідних змін до актового запису про народження № 83 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного 22 серпня 2023 року Стрийським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , сплачений ним судовий збір у розмірі 1211,20грн (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складений судом 05.03.2025.

Суддя Л.В.Гула