Справа № 468/2793/23
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.03.2025 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого - судді Янчук С.В., за участю секретаря Ландак А.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Баштанка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідачів про визнання права власності на житловий будинок, розташований по АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . На обґрунтування вимог в заяві зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_4 , після смерті якого відкрилась спадщина на спадкове майно, яке складалось з житлового будинку з допоміжними будівлями та спорудами, розташованого по АДРЕСА_1 . Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті чоловіка, яка прийняла спадщину. Крім неї інших спадкоємців, які б прийняли спадщину, немає. При зверненні до нотаріуса позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на вищевказаний житловий будинок в зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкове майно (житловий будинок) на ім`я спадкодавця. Позивач не має можливості надати правовстановлюючий документ на вказаний будинок, оскільки право власності спадкодавця на нього не зареєстроване. Вищевказаний житловий будинок належав спадкодавцю згідно з записами книг погосподарського обліку Новопавлівського старостинського округу Баштанської міської ради. У зв`язку з викладеним позивач просила задовольнити позов та визнати за нею право власності на вказаний будинок з допоміжними будівлями та спорудами.

Ухвалою Баштанського районного суду Миколаївської області від 18.12.2023 року відкрито провадження у вказаній справі. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

20.05.2024 року на запит суду від Баштанської державної нотаріальної контори Миколаївської області надано копію спадкової справи №118/2022, заведеної після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 26.03.2024 року закрито підготовче провадження у справі та справу було призначено до судового розгляду.

Від від представника позивача надійшла заява про розгляд справи у її відсутність та відсутність позивача, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити.

Відповідачі до суду не з`явилися, про час слухання справи повідомлялися вчасно та належним чином. До суду не надходило клопотань про відкладення розгляду справи та відзиву на позов.

Дослідивши матеріали справи (копію свідоцтва про смерть 01.03.2022 року ОСОБА_4 ; копію свідоцтва про одруження 23.01.1971 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ; копію державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №152002; копію погосподарської книги №5 на 2021-2025 роки; довідку КП "Баштанськке РБТІ" від 18.10.2022 року за №57; копію технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами від 22.09.2022 року; постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01.04.2023 року; висновок про вартість об`єкту оцінки; довідку Новопавлівського старостинського округу Баштанської міської ради від 14.11.2023 року; копію Інформаційної довідки №355484592 від 22.11.2023 року; довідку Новопавлівського старостинського округу Баштанської міської ради від 20.11.2023 року; копію спадкової справи №118/2022, заведеної після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ), суд прийшов до висновку необхідності відмови в задоволенні позову виходячи з наступного.

Судом встановлено наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , після смерті якого відкрилась спадщина, в тому числі на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкоємцем за законом є ОСОБА_1 (дружина спадкодавця), яка прийняла спадщину, оскільки проживала зі спадкодавцем на момент його смерті, що підтверджується довідкою Новопавлівського старостинського округу Баштанської міської ради від 14.11.2023 року за №16/17.03-12 (а.с.21).

Постановою державного нотаріуса Баштанської державної нотаріальної контори Миколаївської області від 01.04.2023 року за №347/02-31 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на вказаний вище житловий будинок, оскільки право власності на вказаний житловий будинок за даними БТІ за спадкодавцем не зареєстровано та позивач не надав нотаріусу правовстановлюючих документів про належність будинку на праві власності спадкодавцю (а.с.18).

Позивач обґрунтовує свої вимоги неможливістю оформлення спадкових прав після смерті чоловіка ОСОБА_4 в органах нотаріату, в зв`язку з чим вимушена була звернутися до суду.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з положеннями частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частин першої, третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Як зазначалось вище, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.8).

Згідно ст.ст.1216,1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

З довідки Новопавлівського старостинського округу Баштанської міської ради від 14.11.2023 року (а.с.21) та матеріалів спадкової справи №118/2022, заведеної після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , вбачається, що єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_4 , є його дружина позивач ОСОБА_1 , інші спадкоємці відсутні.

Позивач, звертаючись до суду з позовом про визнання права власності на вищевказаний спірний житловий будинок в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , зазначила відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , вказавши, що останні являються дітьми спадкодавця.

При цьому, матеріали справи не містять доказів як прийняття останніми спадщини після смерті ОСОБА_4 , так і факту родинних відносин зі спадкодавцем.

Суд зазначає, що відповідачами у справах про спадкування є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що в шестимісячний строк з моменту смерті спадкодавця спадщину прийняла лише позивач, як дружина останнього.

Відомостей на підтвердження того, що відповідачі є спадкоємцями першої черги за законом та прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 , судом не встановлено.

За такого, відповідачем має бути саме територіальна громада в особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини Баштанська міська рада Баштанського району Миколаївської області.

Згідно з частиною першою статті 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Відтак, відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача.

Зазначений висновок висловлено Великою Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18).

Таким чином, враховуючи вищевикладене, саме Баштанська міська рада Баштанського району Миколаївської області має бути належним відповідачем у справі, у зв`язку з чим позов пред`явлений до неналежного відповідача.

Позивач з клопотанням про заміну первісного відповідача належним відповідачем до закінчення підготовчого провадження у справі не зверталася.

Підстав для заміни первісного відповідача належним відповідачем після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій статті 51 ЦПК України, тобто після закриття підготовчого провадження, суд не вбачає.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача за відсутності підстав для заміни первісного відповідача належним відповідачем є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.

Враховуючи викладене, суд вважає, що в задоволенні позову слід відмовити.

При цьому, позивач не позбавлений права захистити свої спадкові права шляхом пред`явлення у встановленому законом порядку позову до належного відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 );

Відповідачі:

ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП невідомий);

ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП невідомий);

Повне судове рішення складене 18.03.2025 року.

Суддя: