Провадження № 2/638/287/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2025 року Дзержинський районний суд м. Харкова

у складі головуючого судді: Хайкіна В.М.,

за участю секретаря: Веремчук Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сенс Банк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання недійсним іпотечного застереження, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 15.08.2018 року звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» в особі Харківської обласної філії Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання недійсним іпотечного застереження, що міститься в п. 4.5.3 та п. 4.5.4 іпотечного договору №861/27/39-19/7-108, укладеного між ОСОБА_1 та Акціонерним комерційним банком «Укрсоцбанк» щодо звернення стягнення на предмет іпотеки в позасудового порядку.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 20.08.2018 року відкрито провадження по вищевказаній справі та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 07.03.2019 року здійснено перехід від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» в особі Харківської обласної філії Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання недійсним іпотечного застереження за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження та продовжено розгляд справи зі стадії підготовчого засідання.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 23.02.2021 року замінено відповідача Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк» на його правонаступника Акціонерне товариство «Альфа-Банк».

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 25.10.2023 року замінено відповідача Акціонерне товариство «Альфа-Банк» на його правонаступника Акціонерне товариство «Сенс Банк».

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 03.07.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

27.09.2019 року третьою особою ОСОБА_2 подано клопотання про витребування доказів, згідно прохальної частини якого просить суд: витребувати у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Полякової М.В. засвідчені копії нотаріальної справи, яка була сформована при посвідченні Іпотечного договору №861/27/39-19/7-108 від 20.06.2007 року, укладеного між АКБ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 .

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та третя особа ОСОБА_2 не з`явились. Від позивача ОСОБА_1 до суду через підсистему «Електронний суд» надійшла заява про відкладення слухання справи у зв`язку із погіршенням ситуації у м. Харкові, пов`язаної з обстрілами та бомбардуванням безпілотниками районів міста та не має можливості забезпечити явку позивача, третьої особи та їх представника адвоката Юрченка В.В. в судове засідання.

Від представника відповідача Акціонерного товариства «Сенс Банк» Кравцової С.М. до суду надано заяву з проханням провести судове засідання за її відсутності, щодо заявленого клопотання про витребування доказів покладається на розсуд суду.

Щодо неявки позивача та третьої особи в судове засідання суд зазначає наступне.

Суд зауважує, що від сторони позивача не перше клопотання про відкладення у зв`язку із проведення бойових дій на території міста Харкова.

У відповідності до частини 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, а зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини 3 статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами на власний розсуд, несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальних дій.

Згідно пункту 1 частини 3 статті 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника у разі неявки в судове засідання учасника справи (або його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Враховуючи викладене, а також те, що матеріали справи містять докази повідомлення позивача та третьої особи про дату, час та місце проведення судового засідання, участь у засіданні є правом, а не обов`язком сторони, сторони достеменно поінформовані про наявність вказаного судового провадження, суд дійшов висновку про можливість провести судове засідання без участі позивача та третьої особи, оскільки суд визнає причину неявки в судове засідання неповажною.

Суд, дослідивши матеріали справи, а також подане до суду клопотання, приходить до наступного.

Під час проведення підготовчого засідання питання про витребування доказів судом не вирішувалось.

Згідно частини 1 статті 222 ЦПК України, головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін.

У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до пункту 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду (стаття 159 ЦПК), рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до статті 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом, при цьому у клопотання повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Тобто, задоволення клопотання про забезпечення судом доказів є можливим за умови, якщо особа, яка його заявляє, доведе складнощі їх отримання, тобто об`єктивну неможливість одержання та подання доказового матеріалу до суду особисто через обставини, які перешкоджають такому поданню. Ці складнощі можуть мати юридичний або фактичний характер. Складнощі юридичного характеру полягають в тому, що на заваді одержання та подання доказу є норма закону забороняючого характеру, яка обмежує доступ особи до потрібної доказової інформації. Фактичні складнощі в одержанні доказів мають місце, якщо незважаючи на вжиті особою заходи, потрібний їй доказ одержати не вдалося. Заявляючи клопотання про забезпечення доказів, особа повинна посилатися на причини, за яких вона сама не може одержати цей доказ.

Згідно статті 8 Закону України «Про нотаріат», нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо. Нотаріус та особи, зазначені у статті 1 цього Закону, а також помічник нотаріуса зобов`язані зберігати нотаріальну таємницю, навіть якщо їх діяльність обмежується наданням правової допомоги чи ознайомленням з документами і нотаріальна дія або дія, яка прирівнюється до нотаріальної, не вчинялась.

Суд, з огляду на те, що третя особа не має можливості отримати докази поза судовою процедурою, керуючись принципом всебічного та повного, об`єктивного дослідження обставин справи, засадами змагальності та диспозитивності вважає за необхідне задовольнити клопотання про витребування доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 84 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання третьої особи ОСОБА_2 про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Полякової М.В. (61057, м. Харків, вул. Чернишевська, 13, оф. 607) засвідчені копії нотаріальної справи, яка була сформована при посвідченні Іпотечного договору №861/27/39-19/7-108 від 20.06.2007 року, укладеного між АКБ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 .

Роз`яснити, що докази мають бути направлені безпосередньо до Дзержинського районного суду м. Харкова протягом 14 днів.

У разі неможливості подати доказ, який вимагає суд взагалі або у встановлені судом строки, необхідно повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Головуючий: