Справа № 357/49/25
Провадження № 2/357/1681/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

( ЗАОЧНЕ )

17 березня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бебешко М. М. ,

при секретарі Ільницька І. П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Біла Церква за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,-

В С Т А Н О В И В :

У січні 2025 року адвокат Колесник Тетяна Анатоліївна в інтересах ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 , про стягнення пені за прострочення сплати аліментів та заборгованості по аліментах.

В обґрунтування позову вказувала, що з 05 листопада 2005 року до 13 серпня 2009 року сторони перебували у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу мають двох дітей: дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які після розірвання шлюбу залишилися проживати з позивачем. Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 26 березня 2009 року, в справі № 2-2729/2009 стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , аліменти на утримання дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 в розмірі 1/3 частки всіх видів його заробітку щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 26.02.2009 року до досягнення дітьми повноліття. ОСОБА_2 проводив часткову оплату нарахованих аліментів. Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06 грудня 2023 в справі № 357/11090/23 стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за просрочення сплати аліментів за період з 01.12.2018 по 01.09.2023 в розмірі 222623,46 грн. Станом на 01.12.20024 заборгованість становить 286338,36 що підтверджується довідкою-розрахунком заборгованості зі сплати аліментів, виданої державним виконавцем Білоцерківського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Сума пені за несвоєчасну сплату аліментів за період 01 вересня 2023 року по 01 грудня 2024 року становить 156016,54 грн. Виходячи з розміру заборгованості відповідача по аліментах станом на 01.12.2024 в сумі 63714,90 грн розмір неустойки за прострочення сплати аліментів за період з 01 вересня 2023 року по 01 грудня 2024 року становить 63714,90 грн. Просила стягнути з відповідача пеню за прострочення сплати аліментів в сумі 63714,90 грн за період з 01 вересня 2023 року по 01 грудня 2024 року.

Відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу 07 січня 2025 року передано на розгляд судді Бебешко М.М.

Ухвалою суду від 27 січня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи, призначено розгляд справи на 21 лютого 2025 року о 09:30 год.

У зв`язку з неявкою в судове засідання відповідача розгляд справи, призначений на 21 лютого 2025 року відкладено та призначено на 18 березня 2025 року.

В судове засідання 18 березня 2025 року відповідач ОСОБА_2 не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України - суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких умов суд, відповідно до вимог статті 281 ЦПК України постановляє ухвалу про заочний розгляд справи.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

05 листопада 2005 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 було зареєстровано шлюб. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_6 », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с. 13).

ІНФОРМАЦІЯ_4 народилась ОСОБА_3 . В свідоцтві про народження дитини серії НОМЕР_2 записані в графі батьки: батько ОСОБА_2 та мати ОСОБА_1 (а.с. 11).

ІНФОРМАЦІЯ_5 народився ОСОБА_4 . В свідоцтві про народження дитини серії НОМЕР_3 записані в графі батьки: батько ОСОБА_2 та мати ОСОБА_1 (а.с. 12).

13 серпня 2009 року розірвано шлюб між сторонами (а.с. 14).

26 березня 2009 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області видано виконавчий лист № 2-2729/2009 про стягнення з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , аліменти на утримання дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 в розмірі 1/3 частки всіх видів його заробітку щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 26.02.2009 року до досягнення дітьми повноліття (а.с. 19-20).

12 грудня 2024 року Білоцерківським відділом державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було здійснено розрахунок заборгованості зі сплати аліментів у виконавчому провадженні № 17436856. Відповідно до вказаного розрахунку, у ОСОБА_2 перед ОСОБА_1 станом на 01.12.2024 існує заборгованість по аліментах у розмірі 286338,36 грн (а.с. 15-16).

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06 грудня 2023 року стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 01.12.2019 року по 01.09.2023 року в розмірі 222623,46 грн (а.с. 21-25).

При вирішенні спору суд виходить з наступного.

Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (частина третя статті 181 СК України).

Згідно з частиною першою статті 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Статтею 71 Закону України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» визначено порядок стягнення аліментів на виконання рішення суду.

Згідно із частиною третьою статті 71 цього Закону визначення суми заборгованості із сплати аліментів, присуджених як частка від заробітку (доходу), визначається виконавцем у порядку, встановленому Сімейним кодексом України.

У частині восьмій цієї статті зазначено, що спори щодо розміру заборгованості із сплати аліментів вирішуються судом за заявою заінтересованої особи у порядку, встановленому законом.

Отже, порядок стягнення аліментів на виконання рішення суду передбачений статтею 71 зазначеного Закону, відповідно до частини восьмої якої суд вирішує питання заборгованості лише в разі спору про її розмір.

Однак, між сторонами спору щодо розміру заборгованості із сплати аліментів не виникало.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Проте таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Викладене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18) та від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18).

Водночас відповідно до частини першої статті 196 СК України, у редакції, чинній на час пред`явлення позову та вирішення спору, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Відповідно до статті 44 ЦПК України - учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Судом встановлено, що станом на 01 грудня 2024 року відповідачем прострочена сплата аліментів на утримання дітей у виконавчому провадженні № 17436856 і розмір заборгованості складає 286338,36 грн. Рішенням суду від 06 грудня 2023 року стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 01.12.2019 року по 01.09.2023 року в розмірі 222623,46 грн.

Позивач просить стягнути пеню за прострочення сплати аліментів за період з 01.09.2023 по 01.12.2024. Згідно розрахунку, проведеного позивачем розмір пені становить 156016,54 грн (а.с. 17).

Разом з тим, суд, перевіривши розрахунок заборгованості зі сплати аліментів № 235298 від 12.12.2024 проведений державним виконавцем Відділу ДВСЧ м. Біла Церква, Білоцерківського району, Київської області Кичкою Т.В., встановив, що виконавцем було допущено помилку при проведенні розрахунку, оскільки ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3 досягла повноліття, а після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття, отже, аліменти на утримання сина ОСОБА_4 з квітня 2024 року підлягає стягненню в розмірі 1/6 частки від доходів ОСОБА_2 , тобто в розмірі 2123,83 грн щомісячно, що за період з квітня 2024 року по листопад 2024 року становить 14866,81 грн.

Отже, дійсний розмір заборгованості відповідача ОСОБА_2 перед позивачем за період з вересня 2023 року по грудень 2024 року становить 48848,07 грн.

Пеня стягується в розмірі 1 відсотка за кожен день прострочення, що складає, згідно розрахунку, проведеного позивачем, в розмірі 156016,54 грн. Приймаючи до уваги те, що розмір пені не може перевищувати загального розміру заборгованості (за період з 01.09.2023 по 01.12.2024 - 48848,07 грн), суд вважає за доцільне стягнути із відповідача на користь позивача пеню за несвоєчасну сплату аліментів на утримання доньки ОСОБА_3 та сина ОСОБА_4 в розмірі 48848,07 грн.

Отже, суд перевіривши розрахунок заборгованості по аліментах від 12 грудня 2024 року прийшов до висновку, що відповідальність платника аліментів за їх прострочення обмежується 100 відсотками заборгованості, яка існувала за період, на яких наявна заборгованість по аліментах, тобто в розмірі 48848,07 грн.

Кожна сторона, відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України, повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд, згідно з вимогами частин першої-третьої статті 89 ЦПК України, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, оцінивши їх у сукупності,з урахуванням вищенаведеного суд дійшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача на користь позивача пеню за прострочення сплати аліментів за період з 01 вересня 2023 року по 01 грудня 2024 року в розмірі 48848,07 грн.

На підставі ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнена від сплати судового збору на користь держави, тому відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача слід стягнути в дохід держави судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір у справі, відповідно до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України необхідно стягнути з відповідача на користь держави пропорційно розміру задоволених позовних вимог, що становить 76,66 % від розміру задоволених судом позовних вимог, отже, судовий збір становить 928,50 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.4, 12, 13, 76-81, 133, 141, 258-259, 265, 268, 354-355 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 01.09.2023 року по 01.12.2024 року в розмірі 48848,07 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 928,50 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_4 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Місце проживання: АДРЕСА_2 . РНОКПП НОМЕР_5 .

Суддя М. М. Бебешко