ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/802/23
У Х В А Л А

"20" березня 2025 р. селище Петриківка

Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі: судді Говорухи В.О., за участі секретаря судового засідання Єрмолаєвої О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за участі представника відповідача адвоката Бразалук С.С.

В С Т А Н О В И В:

05.05.2023 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області звернувся представник АТ КБ «ПриватБанк» з позовом до ОСОБА_1 та позивачем заявлені позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованості за кредитним договором № KZBVA100000699 від 22.12.2021 у розмірі 175764,93 грн. станом на 14.04.2023 та судових витрат у розмірі 2684,00 грн.

З урахуванням положень ч.3 ст. 14 ЦПК України справа передана для розгляду головуючому судді Говорусі В.О.

Ухвалою судді від 17.05.2023 відкрито провадження у справі та визначено справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 05.09.2023 за клопотанням представника відповідача призначено по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, судово-почеркознавчу експертизу. Провадження по справі призупинено до отримання результатів експертизи.

Ухвалою судді від 26.10.2023 провадження у справі відновлено для розгляду клопотання судових експертів ДніпроНДІСЕ України № 6107/10-28/-23 від 19.10.2023 про надання додаткових матеріалів необхідних для виконання комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи документів № 3686-23 та повернуті матеріали вказаної цивільної справи.

Ухвалою Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 14.11.2023 витребувано у Акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» (, місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д) оригінал кредитного договору № KZBVA 100000699 від 22.12.2021.

Ухвалою суду від 18.12.2023 провадження у справі зупинено до отримання результатів судово-почеркознавчої експертизи.

Ухвалою судді від 09.12.2024 провадження у справі відновлено.

Представник позивача будучи повідомленим про час місце розгляду справи, в судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суду не повідомив та жодних клопотань щодо їх подальшої участі в судовому засіданні до суду не подали.

В судовому засіданні представник відповідача адвокат Бразалук С.С. заявила клопотання про залишення позову АТ КБ «Приват Банк» без розгляду в зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого представника позивача.

Вирішуючи клопотання представника відповідача суд виходить з наступного.

Матеріали справи містять довіреність № 2233-К-Н-О від 30.08.2022, якою уповноважено юрисконсульта департаменту з супроводу судового та виконавчого провадження АТ КБ «Приват Банк» Ляра Дмитра Юрійовича на представництво інтересів Банку в загальних та спеціалізованих судах окремих судових юрисдикцій всіх інстанцій. (а.с. 23).

Матеріали справи містять довіреність № 8465-К-О від 15.08.2023, якою уповноважено старшого юрисконсульта департаменту зі стягнення проблемної заборгованості в Дніпровському регіоні акціонерного товариства КБ «ПриватБанк» Геза Сергія Івановича на представництво інтересів Банку в місцевих загальних та господарських судах. (а.с. 89).

Крім того, матеріали справи містять довіреність № 7797-К-Н-О від 09.09.2021, якою уповноважено адвоката Бистрова Сергія Анатолійовича на представництво інтересів Банку в загальних і спеціалізованих судах окремих судових юрисдикцій усіх інстанцій. (а.с. 128).

Окрім цього, матеріали справи містять довіреність № 11824-К-Н-О від 25.07.2024, якою уповноважено адвоката Христян Ольгу Миколаївну на представництво інтересів Банку в місцевих, апеляційних судах, Верховному суді (з будь-якою спеціалізацією: розгляд цивільних. Кримінальних, господарських, адміністративних справ та справ про адміністративні правопорушення). (а.с. 230).

Також матеріали справи містять довіреність № 11825-К-Н-О від 25.07.2024, якою уповноважено адвоката Наконечну Альони Вікторівну на представництво інтересів Банку в місцевих, апеляційних судах, Верховному суді (з будь-якою спеціалізацією: розгляд цивільних. Кримінальних, господарських, адміністративних справ та справ про адміністративні правопорушення). (а.с. 238).

Так, в судові засідання, призначені на 25.02.2025 та 20.03.2025 представник позивача не прибув, а також жодний із представників позивача до відеоконференції не приєднався.

Також, суд звертає увагу, що в матеріалах справи міститься заявка про отримання позивачем процесуальних документів в електронному вигляді. (а.с. 28)

Суд зазначає, що матеріали справи містять відомості про отримання позивачем та його представником повідомлення про виклик до суду на 25.02.2025 на 10:00 год. про що свідчить довідка про доставку електронного документу до електронного кабінету 26.12.2024 о 13:13:08.

Представник позивача повідомлена про виклик до суду на 25.02.2025 на 10:00 год. про що свідчить довідка про доставку повідомлення у додаток «Viber» від 26.12.2024. (а.с. 236).

Крім того, позивач та його представник повідомлені про виклик до суду на 20.03.2025 на 13:00 год. про що свідчить довідка про доставку повідомлення у додаток «Viber» від 25.02.2025 (а.с. 247) та підтверджується відомостями про отримання позивачем та його представником повідомлення про виклик до суду на 20.03.2025 на 13:00 год. до електронного кабінету 25.02.2025 о 19:03:04.

Вказані повідомлення направлені представникам позивача на повідомлені ними засоби зв`язку, які зазначені в поданих до суду заявах, а саме: заява про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді (а.с. 228), заява про проведення судових засідань в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. (а.с. 237).

Жодних заяв про зміну засобів зв`язку представниками позивача не подано.

Згідно з частиною першою статті 11 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ вважається одержаним адресатом з часу надходження авторові повідомлення в електронній формі від адресата про одержання цього електронного документа автора, якщо інше не передбачено законодавством або попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу.

Відповідно до частин першої, четвертої та восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22(провадження № 14-48цс22) зазначено, що особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Оскільки відповідно до повідомлення з системи «Електронний суд» документи в електронному вигляді «Судова повістка про виклик до суду в справі» доставлені до електронного кабінету представника позивача у системі «Електронний суд», таким чином представник позивача був належним чином повідомлений про час розгляду справи.

Відповідно до правил вручення судових повісток, визначених ч. 5, пунктами 1 і 2 ч. 8 статті 128 і ч. 5 ст. 130 ЦПК України, позивач та його представник вважаються належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання.

Окремо слід зазначити, що з метою створення належних умов для участі представника позивача в судовому засіданні, за клопотанням адвоката Наконечної А.В. судом постановлено проводити судові засідання за її участі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. (а.с. 240).

Представник відповідача наполягає на залишенні позову АТ КБ «ПриватБанк» без розгляду в зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача та його повноважного представника.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 3 статті 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Частиною 3 статті 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За правилами ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права (ч. 5 ст. 223, п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України) свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Беручи до уваги, що дана справа перебуває в судовому провадженні тривалий проміжок часу, представник позивача повторно в судове засідання не прибув та жодних клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надавав, керуючись принципом диспозитивності, у зв`язку із повторною неявкою в судові засідання представника позивача, без поважних причин, суд вважає, що позовну заяву АТ КБ «ПриватБанк», слід залишити без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 2, 62, 131, 223, 257, 258, 260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання представника відповідача адвоката Бразалук С.С. про залишення позову без розгляду, задовольнити.

Позов Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути подано протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення особі відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду буде складено 20.03.2025.

Суддя:В. О. Говоруха