17.03.2025
Справа № 642/857/25
Провадження № 2/642/683/25
УХВАЛА

про прийняття зустрічного позову до розгляду

та відкладення підготовчого засідання

17.03.2025 м. Харків

Ленінський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді Балабая С.С.,

за участю секретаря судового засідання Хазикової В.С.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Харкові матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Купровської Яни Миколаївни про визнання іпотеки такою, що припинена, а також припинення обтяжень іпотекою, зняття обтяження,

В С Т А Н О В И В:

17.02.2025 представник ОСОБА_1 Бабій Лідія Володимирівна звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Купровської Яни Миколаївни про визнання іпотеки такою, що припинена, а також припинення обтяжень іпотекою, зняття обтяження.

Ухвалою Ленінського районного суду міста Харкова від 19.02.2025 вказаний позов прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

17.03.2025 до суду надійшло клопотання представника позивача в якому ставиться питання про відкладення судового засідання, призначеного на 17.03.2025, у зв`язку з необхіднісю ознайомлення з матеріалами справи..

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 28.10.2020 у справі № 523/18181/18 (провадження № 61-14767св19) викладено наступну правову позицію:

«Частиною першою та другою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Згідно з частиною першою статті 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Учасники справи мають право: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (пункти 2, 3 частини першої стаття 43 ЦПК України).

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстави першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно зі статтею 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом, а відповідно до статті 6 Конвенції таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які мають бути справедливими.

Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Відмова суду відкласти судове засідання за клопотанням адвоката, що брав участь в іншому процесі, та розгляд справи без захисника є порушенням статті 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 26 липня 2018 року у справі «Бартая проти Грузії»).

Всупереч наведеним нормам процесуального права, положенням Конвенції та практиці ЄСПЛ місцевий суд відмовив відкласти судове засідання за клопотанням представника ОСОБА_2 - адвоката Грицак К. В., причину неявки якої визнав поважною, розглянув і вирішив справу за відсутності ОСОБА_2 та його представника, чим порушив право сторони відповідача брати участь у судових засіданнях, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб».

Враховуючи наведену правову позицію, а також те, що це перше судове засідання, призначене у справі, суд дійшов висновку про наявність підстав для відкладення судового засідання у справі.

При цьому суд також бере до уваги, що відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що у разі зайнятості певного представника (в т.ч. у іншому судовому засіданні), учасник справи не позбавлений права залучити до участі у справі іншого представника та/або взяти участь у судовому засіданні особисто.

Щодо зустрічної позовної заяви

07.03.2025 до суду надійшла зустрічна позовна заява, датована 07.03.2025, за підписом ОСОБА_2 , в якій вона просить суд: скасувати Рішення державного реєстратора Департаменту реєстрації Харківської міської ради Гетьмана Павла Сергійовича від 03.04.2019 року, 14:11:53, індексний номер: 46282660, про скасування права власності ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 на підставі Постанови Харківського апеляційного суду від 20.03.2019 року по справі № 642/19/18; скасувати Рішення державного реєстратора Департаменту реєстрації Харківської міської ради Прокопенко Олесі Олегівни від 21.05.2024 року, 09:55:08, індексний номер: 73228972, про реєстрацію за ОСОБА_1 права власності на квартиру АДРЕСА_1 на підставі Дублікату, 19.05.2015 року виданого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гібадуловою Л. А. за реєстровим № 1422, Договору купівлі-продажу, 11.06.2009 року посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Гібадуловою Л. А. за реєстровим № 4240.

Суд враховує, що відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 193 ЦПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно з ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Частиною 3 статті 193 ЦПК України передбачено, що вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

При цьому суд бере до уваги, що у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 916/2345/17 викладено правову позицію за змістом якої:

«Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом».

Дослідивши зустрічний позов у справі суд встановив, що його форма і зміст відповідають вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України. Пред`явлені первісний та зустрічний позови виникають з одних правовідносин, їх спільний розгляд є доцільним. Підстав для неприйняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом немає.

Разом з тим, суд враховує, що з прийняттям зустрічного позову до розгляду, у відповідача за зустрічним позову з`являється право на подання відзиву на таку зустрічну позовну заяву.

Щодо відкладення підготовчого засідання

Суд враховує, що за змістом п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема: подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

З метою надання можливості сторонам скористатися процесуальними правами, визначеними ст.ст. 43 та 49 ЦПК України, суд дійшов висновку про необхідність відкладення сужового засідання.

При цьому суд дійшов висновку про необхідність відкладення судового засідання для вжиття всіх визначених законом та залежних від суду заходів задля створення для сторін рівних можливостей відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Водночас, суд вважає за необхідне роз`яснити, що у разі відсутності можливості взяти участь у судовому засіданні учасники провадження мають право викласти свої міркування з питань, визначених у ст. 189, ч. 2 ст. 197 ЦПК України у письмових заявах, поданих до суду, та/або взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в порядку, визначеному ст. 212 ЦПК України.

Крім того, суд нагадує встановлений ч. 3 ст. 130 ЦПК України обов`язок учасників судового процесу щодо повідомлення суду про причини неявки у судове засідання, а також те, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Частиною 3 ст. 240 ЦПК України передбачено, що про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання в порядку, визначеному цим Кодексом.

Суд бере до уваги, що відповідно до ч. 2 ст. 258 ЦПК України, процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Щодо врегулювання спору шляхом досягнення угоди між сторонами

З урахуванням приписів п. 2 ч. 5 ст. 12, ч. 7 ст. 49, ст. 142, п. 2 ч. 2 ст. 197, ст. 207, ч. 5 ст. 211 ЦПК України суд роз`яснює сторонам їх право на врегулювання спору шляхом досягнення угоди між ними.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 12, 43, 49, 53, 189, 193, 197, 198, 223, 240, 258-261 ЦПК України, суд

постановив:

Прийняти до розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: ПН ХМНО Азадалієва (Купровська) Я.М., державний реєстратор прав на нерухоме майно Департаменту державної реєстрації Харківської міської ради Гетьман П.С., про скасування рішень державних реєстраторів прав та об`єднати в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Купровської Яни Миколаївни про визнання іпотеки такою, що припинена, а також припинення обтяжень іпотекою, зняття обтяження.

Відкласти судове засідання у даній цивільній справі на 17.04.2025 на 10 годину 00 хвилин.

Судове засідання провести в приміщенні Ленінського районного суду міста Харкова за адресою: вулиця Полтавський Шлях, 20, Харків, Харківська область.

Про дату і час проведення судового засідання повідомити учасників судового процесу.

Визначити відповідачу за зустрічним позовом ОСОБА_3 строк на подання відзиву на зустрічний позов у порядку, передбаченому ст. 178 ЦПК України, - 15 днів із дня його отримання.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 має право подати до суду відповідь на відзив у порядку, передбаченому ст. 179 ЦПК України, протягом 15 днів з дня отримання відзиву відповідача за зустрічний позов.

Треті особи мають право подати пояснення щодо позову в порядку, передбаченому ст. 181 ЦПК України, протягом 15 днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом десяти днів із дня його отримання (п. 10 ч. 2 ст. 187 ЦПК України).

Позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_2 направити/вручити копію ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідачу за зустрічним позовом ( ОСОБА_3 ) та третім особам у справі направити/вручити копію ухвали про відкриття провадження у справі, копію зустрічної позовної заяви з копіями доданих до неї документів (ст. 190 ЦПК України).

Про дату і час проведення судового засідання повідомити учасників судового процесу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повідомити учасників справи, що всі письмові пояснення та інші документи по справі можуть бути подані засобами поштового зв`язку, а також подані на електронну адресу суду з зазначенням номеру справи та прізвища судді у справі та скріплення їх цифровим підписом.

Повідомити сторін про можливість участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису.

Для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватись з використанням власного електронного підпису в Системі та перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним для роботи з обраною для проведення відеоконференції Системою.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається учасником, що подав заяву, іншим учасникам справи. За відсутності в матеріалах справи належних доказів підтвердження повноважень особи на представництво інтересів учасника справи, подати відповідні докази разом із заявою про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Головуючий суддя приймає рішення про можливість проведення засідання в режимі відеоконференції за умови наявності у суді відповідної технічної можливості (наявність обладнання та можливість його використання у визначений день і час). Про прийняте рішення головуючим суддею учасники справи інформуються засобами телефонного зв`язку (електронної пошти), вказаними у заяві, щодо технічної можливості проведення засідання в режимі відеоконференції або відсутності такої можливості.

Учасник, що бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку, зобов`язаний: зайти та авторизуватися в Системі за 10 хвилин до початку судового засідання; активувати технічні засоби (мікрофон, навушники та камера) та перевірити їх працездатність шляхом тестування за допомогою Системи; очікувати запрошення Секретаря до участі в судовому засіданні. Підтвердження особи учасника відбувається шляхом його авторизації в Системі із застосуванням електронного підпису. Система не дає можливості участі в судовому засіданні у режимі відеоконференції неавторизованим учасникам.

Нагадати учасникам провадження, що відповідно до ч. 2 ст. 15 ЦПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Інформацію щодо розгляду справи сторони можуть отримати на веб-сайті Ленінського районного суду міста Харкова за посиланням: https://ln.hr.court.gov.ua/sud2024/.

Суддя С.С. Балабай