Номер провадження: 22-ц/813/546/25
Головуючий у першій інстанції Абухін Р.Д.
Доповідач Лозко Ю. П.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

17.03.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Лозко Ю.П.,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про проведення судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів

за апеляційною скаргою ОСОБА_2

на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 25 липня 2023 року

за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Українська Залізниця» в особі філії «Вокзальна компанія» про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я,

встановив:

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 25 липня 2023 року у задоволені позову ОСОБА_2 до АТ «Українська Залізниця» в особі філії «Вокзальна компанія» про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням суду ОСОБА_2 , звернулася з апеляційною скаргою безпосередньо до суду апеляційної інстанції в порядку ст. 355 ЦПК України.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 23 серпня 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 25 липня 2023 року, справу призначено до розгляду на 18 березня 2025 року о 16:15 год.

02 лютого 2025 року ОСОБА_1 , як представник ОСОБА_2 , направила до апеляційного суду заяву про проведення судового засідання у справі, призначеного на 18 березня 2025 року, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Разом з тим заяву слід повернути заявнику без розгляду, з огляду на таке.

Згідно з частиною третьою статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч.2 ст. 212 ЦПК України учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання чи заперечення визначені у статті 183 ЦПК України.

Письмова заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (абзац перший частини другої статті 183 ЦПК України).

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена (частини четверта та п`ята статті 131-2 Конституції України).

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України). Процесуальний закон допускає також виняткові випадки, за яких статус адвоката для представника не є обов`язковим, про що зазначено в частині другій статті 60 ЦПК України: "Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу".

Відповідно до вимоги частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, зважаючи на ціну позову справа за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Українська Залізниця» в особі філії «Вокзальна компанія» про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я не відноситься до категорії малозначних, відповідно до вимог п.1 ч.6 ст. 19 ЦПК України, не визнавалась ця справа малозначною і судом (п.2 .6 ст. 19 ЦПК України).

У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання (частина 8 статті 62 ЦПК України).

Підписання та/або подання заяви, скарги, клопотанням є процесуальними формами реалізації повноважень із представництва, яке має здійснюватися адвокатами.

За відсутності ордера, довіреність повинна містити інформацію, що повноваження на представництво в суді надано саме адвокату, а не громадянину.

На підтвердження повноважень представляти інтереси ОСОБА_2 представниця Вербицька Надія Валеріївна надала електрону довіреність від 08 січня 2025 року, згідно з якою довіритель уповноважила її представляти її інтереси в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи.

У матеріалах справи відсутня інформація про те, що представниця є законним представником ОСОБА_2 .

Також, відсутні відомості про те, що Вербицька Надія Валеріївна є адвокатом. Аналіз відомостей в Єдиному реєстрі адвокатів України також не дав результатів щодо наявності свідоцтва на право на зайняття адвокатською діяльністю у Вербицької Надії Валеріївни.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (абзац перший частини четвертої статті 183 ЦПК України).

Отже, з огляду на імперативну вказівку процесуального закону, заява не може бути прийняте до розгляду.

Оскільки у цій справі за наявної інформації здійснювати представництво інтересів ОСОБА_2 може лише адвокат, а відомості про те, що представниця за довіреністю Вербицька Надія Валеріївна є адвокатом, відсутні, заява про проведення судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів є такою, що підписана та подана особою, яка не підтвердила наявність у неї права підписувати заяву за правилами представництва, тому підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись ст. ст.43, 183, 212 ЦПК України

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про проведення судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.П. Лозко