Дата документу 12.03.2025Справа № 554/3180/25
Провадження № 2-о/554/163/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.03.2025 року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Бугрій В.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради про поновлення дієздатності , -

ВСТАНОВИВ:

11.03.2025 року заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, заінтересована особа Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради про поновлення дієздатності.

Згідно інформації з сайту «Судова влада» за 2024 та 2025 рік до Октябрського районного суду м. Полтава надійшли аналогічні заяви.

У всіх заявах ОСОБА_1 писав заяви про залишення без розгляду заяви про поновлення дієздатності.

У своїй заяві заявник повідомив суд, що згідно з вимогами ст. 175 ЦПК України, ним не подано іншого позову (позовів) до цієї ж особи з тим самим предметом та за тих самих підстав.

Відповідно до ч.1, п.2 ч.2 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Зловживання процесуальними правами - це цивільне процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників цивільного процесу (їх представників), що спричиняють порушення процесуальних прав інших учасників цивільного процесу (їх представників), з метою перешкоджання гарантованому у пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод правосуддю, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом).

Зловживання правами характеризуються умислом, спрямованим на порушення порядку цивільного судочинства.

Характерними ознаками зловживання процесуальними правами є: формальне, непропорційне використання процесуального права всупереч легітимній меті, з якою це право встановлено нормами цивільного процесуального права, недобросовісність дій, умисний характер, завідома несумлінність.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються з видимістю реалізації законних прав особи.

З аналізу наведених норм вбачається, що зловживанням правами можуть бути визнані дії учасника процесу, які формально хоча й передбачені серед його повноважень та прав, однак здійснюються ним не з метою досягнення передбаченого законом процесуального результату, а з метою взагалі перешкоджання розгляду справи.

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин. Такі висновки наведені у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11.11.2019 у справі №337/474/14.

Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій.

Європейський суд з прав людини застосовує положення, передбачене ч. 3 ст. 35 Європейської Конвенції з прав людини, де вказано, що суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на подання заяви.

Питання щодо наявності чи відсутності зловживання правом на подання заяви вирішується судом у кожному конкретному випадку окремо.

Проте, за загальним правилом, яке міститься у справі «Миролюбов та інші проти Латвії» (рішення від 15 вересня 2009 року), про зловживання правом у розумінні п. 3 ст. 35 Конвенції, мова йде у тих випадках, коли поведінка заявника, яка явно не відповідає призначенню гарантованого Конвенцією права на звернення до Суду, порушує встановлений порядок роботи Суду або ускладнює належний перебіг розглядів справ.

При цьому, суд наголошує, що визнання заяви неприйнятною з мотивів зловживання правом на подання заяви є винятковим процедурним заходом (пункти 62, 65).

Згідно ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Частиною 4 ст. 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно п.6 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається, коли заявником (позивачем) подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Таким чином, заяву слід повернути заявнику, оскільки у поданні заявником до суду кількох заяв з тих самих підстав, судом визнається зловживанням процесуальними правами, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

На підставі викладеного суддя приходить до висновку, що заяву слід вважати неподаною та повернути заявнику у відповідності до п.6 ч.4 ст.185 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Вважати неподаною заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради, про поновлення дієздатності та повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: В.М. Бугрій