Справа № 760/5489/25
Провадження № 2-з/760/132/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2025 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши заяву Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про забезпечення доказів до подання позовної заяви,

В С Т А Н О В И В:

Представник АТ КБ «Приватбанк» - Курлюк В.А. звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва із заявою про забезпечення доказів до звернення із позовом до суду, у якій просить суд

- витребувати у П`ятої київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- витребувати у Департаменті з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) інформацію про склад сім'ї ОСОБА_1 та інформацію про осіб, зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем ( АДРЕСА_1 ) станом на дату смерті померлого - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заяви покликається на те, що ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_2 . У період з 24 червня по 09 липня 2024 року відбулося залиття вищевказаної квартири, внаслідок чого було пошкоджено майно заявника та завдано їй майнової шкоди. Причина залиття - недбале ставлення вище розташованої квартири АДРЕСА_3 до сантехнічного обладнання. Заявник має намір звернутись до суду із позовом до власника квартири АДРЕСА_3 про відшкодування шкоди, завданої залиттям.10 серпня 2009 року між ОСОБА_1 та АТ КБ «Приватбанк» було укладено кредитний договір №б/н. ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник помер. На момент смерті позичальник не виконав всіх взятих на себе зобов`язань, у зв`язку з чим за вказаним кредитним договором залишилась заборгованість у загальному розмірі 61480 грн. 11 серпня 203 року банк звернувся з претензією кредитора в порядку ст.1281 ЦК України до Дев`ятої київської державної нотаріальної контори. 30 березня 2023 року банк отримав відповідь від Дев`ятої київської державної нотаріальної контори, що спадкова справа заведена П`ятою київською державною нотаріальною конторою. 25 квітня 2024 року банк звернувся із претензією кредитора до П`ятої київської державної нотаріальної контори. 10 травня 2024 року отримано відповідь від П`ятої київської державної нотаріальної контори про те, що заяву долучено до матеріалів спадкової справи №326/2023 без зазначення особи/осіб спадкоємців.

Вважає, що без інформації про спадкоємців банк позбавлений можливості захистити свої права та інтереси у судовому порядку, адже пред`явлення позову до невідомих осіб не допускається.

Представник заявника в судове засідання не з?явився, однак, в заяві міститься його клопотання про розгляд заяви за його відсутності.

Відповідно до частини третьої статті 118 ЦПК України неявка учасників справи не перешкоджає розгляду заяви про забезпечення доказів.

Суд, вивчивши подану заяву про забезпечення доказів до подання позовної заяви та додані до неї документи, вважає, дійшов наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Відповідно до ч.2 ст.116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Згідно з ч.3 ст.116 ЦПК України заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Вимоги, що ставляться до форми та змісту заяви про забезпечення доказів, визначені положеннями статті 117 ЦПК України.

Відповідно до пунктів 4-5 ч.1 ст.117 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів зазначається: докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів.

Частиною першою статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

За змістом наведених норм обов`язковою умовою для вжиття судом заходів щодо забезпечення доказів є встановлення обставин, які дають підстави для висновку, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Обов`язок доведення таких обставин покладається на особу, яка звертається до суду із заявою про забезпечення доказів.

Аналізуючи положення ЦПК України у зіставленні з вимогами заявника насамперед слід зауважити, що процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено або збирання або подання останніх стане згодом неможливим чи утрудненим.

Тобто забезпечення доказів - це механізм не лише здобути докази, які стосуються предмета доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, а й насамперед запобігти їх імовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 9901/845/18

Разом з тим, заяву про забезпечення доказів, подану в порядку статей 116-117 ЦПК України, слід відрізняти від клопотання про витребування доказів, яке може бути подане учасником справи відповідно до статті 84 ЦПК України, оскільки вони є різними за своєю правовою природою.

Більш того, потрібно розрізняти витребування доказів як спосіб забезпечення доказів, що в майбутньому можуть бути втрачені або їх подання виявиться ускладненим (статті116-119 ЦПК України), та витребування доказів як допомогу суду особам, котрі беруть участь у справі, у поданні відповідно доказу, який неможливо отримати самостійно (стаття 84 ЦПК України).

Суд при вирішенні питання про забезпечення доказів має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення доказів; забезпечення збалансованості прав та інтересів сторін; наявності взаємозв`язку між забезпеченням доказів, витребуванням певної інформації, і предмету позовних вимог, а також запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб учасників даного судового процесу, а також те, що є наявні підстави вважати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Ці обставини суд вважає істотними і необхідними для забезпечення доказів.

Ураховуючи вищезазначене, з метою забезпечення права на судовий захист та враховуючи неможливість отримання відповідного доказу заявником, суд дійшов висновку про задоволення заяви про забезпечення доказів та вважає за необхідне витребувати у П`ятої київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ; витребувати у Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) інформацію про склад сім'ї ОСОБА_1 та інформацію про осіб, зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем ( АДРЕСА_1 ) станом на дату смерті ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись статтями 76, 77, 84, 116, 117, 260, 353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про забезпечення доказів до подання позовної заяви - задовольнити.

Витребувати у П`ятої київської державної нотаріальної контори (04058, м. Київ, вул. Машинобудівна, буд. 8) копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Витребувати у Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36) інформацію про склад сім'ї ОСОБА_1 та інформацію про осіб, зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем ( АДРЕСА_1 ) станом на дату смерті ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити, що заявник повинен подати позовну заяву протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення доказів. У разі неподання позовної заяви у зазначений строк, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження суд скасовує ухвалу про вжиття заходів забезпечення доказів не пізніше наступного дня після закінчення такого строку або постановлення судом ухвали про повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Якщо ухвала про забезпечення доказів на момент її скасування була виконана повністю або частково - отримані судом докази (показання свідків, висновки експертів тощо) не можуть бути використані в іншій справі.

Копію ухвали для виконання надіслати П`ятій київській державній нотаріальній конторі, Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Боржник: П`ята київська державна нотаріальна контора, місцезнаходження: 04058, м. Київ, вул. Машинобудівна, буд. 8, .

Боржник: Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), місцезнаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, .

Стягувач: Акціонерне товариство Комерційний банк, місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1д, .

Ухвала про забезпечення доказів є виконавчим документом та виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Строк пред`явлення до виконання ухвали про забезпечення доказів три роки.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 ЦПК України.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова