справа № 619/9501/24
провадження № 2/619/255/25
УХВАЛА

іменем України

18 березня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: головуючого судді Пруднікової О.В.,

за участю секретаря судового засідання Дєдової Н.С.,

розглянувши заяву про зміну предмету позову у справі за позовом ОСОБА_1 до АТ «Харківобленерго», третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, про захист прав споживачів,-

встановив:

У провадженні Дергачівського районного суду Харківської області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до АТ «Харківобленерго», третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, про захист прав споживачів.

Відповідно до змісту позовних вимог позивач просить суд:

зобов`язати АТ "Харківобленерго" надати ОСОБА_1 електронною поштою на адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 в особистому кабінеті замовника підписаний оператором системи розподілу АТ "Харківобленерго":

- договір про тимчасове приєднання електроустановок до електричних мереж,

- підписані технічні умови на тимчасове приєднання,

- рахунок на сплату плати за тимчасове приєднання

за адресою Харківська область, Харківський район, на території Малоданилівської селищної ради за межами с. Черкаська Лозова земельної ділянки кадастровий номер :00:000:3511.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 27.11.2024 року позов прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

13.12.2024 позивач звернувся до суду із заявою про зміну предмету позову, в якій просить:

Змінити предмет позову у справі про захист прав споживачів до АТ "Харківобленерго", третя особа: НКРЕКП:

з зобов`язання АТ "Харківобленерго" надати ОСОБА_1 , електронною поштою на адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 в особистому кабінеті замовника підписаний оператором системи розподілу АТ "Харківобленерго" договір про тимчасове приєднання електроустановок до електричних мереж, підписані технічні умови на тимчасове приєднання та рахунок на сплату плати за тимчасове приєднання за адресою Харківська область, Харківський район, за межами населених пунктів на території Малоданилівської селищної ради за межами с. Черкаська Лозова земельної ділянки кадастровий номер :00:000:3511

на зобов`язання АТ "Харківобленерго" надати заявнику ОСОБА_1 послуги з улаштування комерційного обліку електричної енергії та договору про надання послуги з розподілу електроенергії.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, надіславши заяву через «Електронний суд» про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач - представник АТ «Харківобленерго» в судове засідання не з`явився, про місце, дату та час судового засідання був повідомлений належним чином. Надав заперечення на заяву про зміну предмета позову, зазначив, що позивач одночасно просить змінити як підставу, так і предмет позову, що є недопустимим.

Третя особа - представник Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг в судове засідання не з`явився, про місце, дату та час судового засідання був повідомлений належним чином.

Суд, оглянувши матеріали справи, при вирішенні питання про прийняття заяви про зміну предмету позову виходить з наступного.

Пунктами 1, 2 частини другої, частинами третьою, четвертою статті 49 ЦПК України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів - предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки в такому разі фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15, у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01.11.2021 у справі № 405/3360/17, у постанові від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19, у постанові від 31.01.2024 у справі № 201/4160/19 та у постанові від 20.02.2024 у справі № 922/3960/23.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/обраних способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не забезпечать чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Заяву позивача про зміну предмета позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 10.11.2021 у справі № 916/1988/20.

Дослідивши редакцію позовної заяви, поданої 21 листопада 2024 року, та заяву про зміну предмету позову, подану 13 грудня 2024 року, суд вбачає, що позивач змінив не лише предмет позовних вимог, а і його підстави; викладено нові обґрунтування та обставини позовних вимог, визначено нові правові підстави позовних вимог, заявлено нові позовні вимоги (надати позивачу послуги з улаштування комерційного обліку електричної енергії та договору про надання послуги з розподілу електроенергії), які у первісному позові не заявлялись.

Так, у заяві про зміну предмету позову, яка надійшла до суду 13.12.2024 позивач посилається на обставини (підстави позову), які виникли вже після пред`явлення ним позову. А саме на те, що:

06.12.2024 позивач на електронну адресу АТ "Харківобленерго" подав звернення про надання рахунку та встановити лічильник електроенергії на опорі та надати документ, що підтверджує отримання заявником послуги з улаштування комерційного обліку електричної енергії.

12.12.2024 року позивач подав звернення про надання для погодження замовником Типового проекту улаштування однофазного розрахункового вузла обліку електричної енергії електроустановок потужністю до 11,0кВт (включно), розташованого на опорі № 56 Л-6 ТП-0661 ПЛ 0,4 кВ.

Посилається на те, що вищевказані дії відповідач АТ "Харківобленерго" не виконує, в зв`язку з чим йому не надають договір розподілу електроенергії.

За таких обставин, позивачем фактично змінено як предмет, так і підстави позову, що суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, та не допускається.

Вказана заява про зміну предмету позову фактично є поданням окремого позову із іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість її розгляду, в якості заяви про зміну предмету позову.

Вказане узгоджується з висновком Великої палати Верховного Суду у постанові від 24.04.2024 року у справі № 657/1024/16-ц.

Відповідач не позбавлений можливості звернутися до суду з позовом про зобов`язання відповідача надати позивачу послуги з улаштування комерційного обліку електричної енергії та договору про надання послуги з розподілу електроенергії.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що у прийнятті заяви позивача про зміну предмету позову, слід відмовити.

Керуючись ст. 49, 258-260, 353 ЦПК України, суд -

постановив :

Відмовити ОСОБА_1 у прийнятті заяви про зміну предмету позову від 13.12.2024 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до АТ «Харківобленерго», третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, про захист прав споживачів, та повернути її позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. В. Пруднікова