УХВАЛА

18 березня 2025 року

м. Київ

справа № 595/1011/24

провадження № 61-1027ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Шиповича В. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Синельникова Є. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Бучацького районного суду Тернопільської області

від 31 жовтня 2024 року та постанову Тернопільського апеляційного суду

від 14 січня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про здійснення поділу спадкового майна,

ВСТАНОВИВ:

20 січня 2025 року ОСОБА_1 подала касаційну скаргу на заочне рішення Бучацького районного суду Тернопільської області від 31 жовтня 2024 року та постанову Тернопільського апеляційного суду від 14 січня

2025 року у справі № 595/1011/24.

Ухвалою Верховного Суду від 05 лютого 2025 року касаційну скаргу залишено без руху для усунення недоліків шляхом:

- надання уточненої касаційної скарги із визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК України підстави (підстав), з урахуванням роз`яснень, викладених в цій ухвалі;

- надання документу про сплату судового збору у встановленому законом розмірі та порядку, з урахуванням вартості спірного майна та роз`яснень, викладених в цій ухвалі.

10 лютого 2025 року ОСОБА_1 подала уточнену касаційну скаргу із зазначенням підстав касаційного оскарження судових рішень. Заявницею було частково усунуто недоліки касаційної скарги.

Ухвалою Верховного Суду від 19 лютого 2025 року ОСОБА_1 продовжено строк для усунення недоліків касаційної скарги до 10 березня 2025 року в частині сплати судового збору.

24 лютого 2025 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подала заяву про звільнення її від сплати судового збору за подану касаційну скаргу, до якої, зокрема, було долучено відомості про вартість спірного майна, а також витяг з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 21 лютого 2025 року, згідно якого ОСОБА_1 за період з 1 по 4 квартал 2024 року не мала доходів.

Згідно із наданими позивачкою висновками ТОВ «Захід-Експерт» про вартість майна від 04 червня 2024 року:

- вартість житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , становить 256 400 грн;

- вартість житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , становить 210 600 грн;

- вартість земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:0507, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , становить 80 000 грн;

- вартість земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:0508, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , становить 55 300 грн;

- вартість земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:1200, що розташована за адресою: Жизномирська сільська рада, Чортківський район, Тернопільська область, становить 80 760 грн;

- вартість земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0593, що розташована за адресою: Жизномирська сільська рада, Чортківський район, Тернопільська область, становить 116 000 грн;

- вартість земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0561, що розташована за адресою: Жизномирська сільська рада, Чортківський район, Тернопільська область, становить 90 000 грн.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) сформульовано правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю такого майна.

Враховуючи викладене, судовий збір за подану касаційну скаргу має бути сплачено за вимоги майнового характеру з урахуванням вартості спірного майна (житлових будинків та земельних ділянок).

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

Відповідно до положень частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить з 1 січня 2024 року - 3 028 гривень.

Таким чином, з урахуванням наданої позивачкою інформації про вартість спірного майна, судовий збір за подану касаційну скаргу становить

17 781,20 грн (889 060 грн х 1% х 200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частинами першою, другою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; приймаючи до уваги, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду; врахувавши доводи заявниці, яка є працездатною (1980 року народження), але тимчасово не отримувала доходів; предмет спору, а також те, що право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах, особливо у процедурі касаційного оскарження, Верховний Суд вважає за можливе клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити частково та відстрочити їй сплату судового збору до вирішення справи касаційним судом.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підставою касаційного оскарження судових рішень заявниця зазначає пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України, а саме неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме застосування норм права без урахування висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 754/5841/17.

Крім того посилається на пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України та відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування положень

статті 1278 ЦК України у спірних правовідносинах.

Касаційна скарга подана у передбачений законом строк та, після усунення недоліків, оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України. Наявні підстави для відкриття касаційного провадження.

В касаційній скарзі міститься клопотання про зупинення виконання рішення Бучацького районного суду Тернопільської області від 31 жовтня 2024 року та постанови Тернопільського апеляційного суду від 14 січня 2025 року.

Вирішуючи вказане клопотання, колегія суддів враховує таке.

Заочним рішенням Бучацького районного суду Тернопільської області

від 31 жовтня 2024 року, залишеним без змін постановою Тернопільського апеляційного суду від 14 січня 2025 року, у задоволенні позову відмовлено.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Клопотання про зупинення виконання (дії) судового рішення має бути мотивованим, містити достатні та обґрунтовані підстави для зупинення виконання судового рішення, підтверджені певними доказами, зокрема, у разі відкриття виконавчого провадження з примусового виконання рішення суду має бути надано копію такої постанови.

Вирішуючи питання про зупинення виконання (дії) судового рішення, суд касаційної інстанції враховує існування об`єктивної необхідності у цьому, зокрема у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, забезпечення дотримання балансу інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі та які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки.

Саме по собі подання касаційної скарги не є підставою для зупинення виконання судового рішення, яке набрало законної сили.

Викладене у касаційній скарзі клопотання про зупинення виконання судових рішень не містить обґрунтування необхідності вчинення таких процесуальних дій, а колегією суддів не встановлено необхідності у зупиненні виконання оскаржених судових рішень, якими у задоволенні позову відмовлено.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити частково.

Відстрочити ОСОБА_1 , до вирішення справи касаційним судом, сплату судового збору у розмірі 17 781,20 грн за подання касаційної скарги.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Бучацького районного суду Тернопільської області від 31 жовтня 2024 року та постанову Тернопільського апеляційного суду від 14 січня 2025 року у справі № 595/1011/24.

Витребувати із Бучацького районного суду Тернопільської області матеріали справи № 595/1011/24.

Ухвалу про відкриття касаційного провадження надіслати особі, яка подала касаційну скаргу, а також іншим учасникам справи із копіями касаційної скарги та доданих до неї документів.

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про зупинення виконання судових рішень у справі № 595/1011/24.

Роз`яснити учасникам справи № 595/1011/24 право подати до суду касаційної інстанції з додержанням вимог статті 395 ЦПК України відзив на касаційну скаргу у строк до 10 квітня 2025 року. До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді:В. В. Шипович О. М. Осіян Є. В. Синельников