Справа № 229/8084/24
Провадження № 2/211/1402/25
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

18 березня 2025 року

Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Костенко Є.К.,

за участю секретаря судового засідання Гоєнко Т.В.,

розглянувши в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу в м. Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

27.02.2025 до суду надійшла цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу з Дружківського міського суду Донецької області.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач вказує, що 08.12.2018 між ним та ОСОБА_5 був укладений шлюб, зареєстрований Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис №222, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . Від шлюбу позивач та відповідач спільних дітей не мають. Також позивач зазначає, що піклувався про дітей відповідача від попередніх шлюбів, доньок ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які проживали з ними разом, за його адресою реєстрації. За час спільного проживання у сторін з`ясувалась повна несумісність характерів, відсутність спільних інтересів, різні життєві цілі та цінності. Окрім того, кожен з них має занадто різні підходи та погляди на шлюб та сім`ю, що призвело до відсутності взаєморозуміння, втрати почуття близькості та любові. Як наслідок, позивачу та відповідачу не вдалось створити міцну сім`ю, побудовану на почуттях взаємної любові, довіри та поваги один до одного. Як зазначає позивач, він разом з відповідачем не можуть проживати разом як сім`я, виконувати сімейні обов`язки, спокійно вирішувати навіть нескладні сімейні проблеми, постійно сперечаються. Тому, починаючи з кінця березня 2022 року, позивач та відповідач проживають окремо один від одного у різних містах і країнах, не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету та не підтримують один з одним шлюбних відносин. Позивач переконаний, що подальше спільне життя і збереження шлюбу є неможливим, суперечитиме його інтересам, вважає спільне проживання та поновлення шлюбних відносин між сторонами неможливим.

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 03.12.2024 відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05.03.2025 прийнято цивільну справу до провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У судове засідання позивач не з`явився, надав до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд розглядати справу за його відсутності.

Відповідач надала до суду заяву, в якій проти задоволення позовних вимог не заперечує, просить суд розглядати справу за її відсутності.

Оскільки сторони не з`явились у судове засідання, то відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Суд, вивчивши та проаналізувавши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст.109 СК України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.

Судом встановлено, що 08.12.2018 сторони уклали шлюб, про що Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області складено актовий запис № 222, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с. 5).

Від шлюбу сторони спільних дітей не мають.

Шлюбні відносини між сторонами фактично припинилися через різні погляди на життя.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється в наслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Приймаючи до уваги заяви позивача та відповідача, суд вважає, що причини, які спонукають їх наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного кодексу України.

Згідно зі ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Відповідно до ст.113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

При таких обставинах справи суд вважає, що сім`я сторін розпалась остаточно, підстав для досягнення примирення між сторонами немає, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя, тому суд приходить до висновку про розірвання шлюбу між сторонами.

Згідно з ч. 2 ст. 114, абз. 2 ч. 3 ст. 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Вимогу щодо стягнення судового збору з відповідача позивачем не заявлено.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 105, 110, 112-115 СК України, ст. ст. 4, 10, 12, 19, 141, 197, 198, 200, 206, 263, 265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 08.12.2018 Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис №222 - розірвати.

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 18.03.2025.

Суддя Є.К. Костенко