Справа № 184/2481/24
Номер провадження 2/184/516/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(Заочне)

20 березня 2025 рокум. Покров

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Коваленко В.О.,

за участю секретаря судових засідань Попівніч Н.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Покров Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя сторона: приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Кулик Олександр Петрович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовною заявою до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що у встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, вона не звернулася до Покровської міської нотаріальної контори Дніпропетровської області із заявою про прийняття спадщини, оскільки позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки у 2023-2024 році я проходила лікування тяжкої форми виразкової хвороби спочатку на стаціонарі, потім амбулаторно. Реабілітаційний період тривав довгий час, через хворобу я знаходилась у пригніченому стані, мала фінансові проблеми. Так як крім цього на утриманні у мене знаходяться ще двоє неповнолітніх дітей, щодо яких я є одинока мати. Відповідач запевнив мене, що зробить усе сам, але як виявилось він просто тягнув час, щоб я пропустила термін звернення до нотаріуса за отриманням спадщини. Чинив перешкоди - не надавав мені правовстановлюючі документи на квартиру та свідоцтво про смерть батька. Отже, строк для подачі заяви про прийняття спадщини позивачем пропущено з поважних причин, тому просить встановити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивач до суду не з`явилися, надала заяву, згідно якої позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити та розглянути справу за її відсутності.

Відповідач до суду не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причину своєї неявки та її поважність не повідомив, відзив не надав.

Третя особа приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Кулик Олександр Петрович до суду не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ст.280 ЦПК України суд ухвалює по справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 .

Родинний зв`язок між позивачем ОСОБА_1 та померлим ОСОБА_3 підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_2 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, яка складається із однокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Заповіт за випадок своєї смерті ОСОБА_3 не залишив.

Спадкоємцями за законом першої черги є його діти ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

03.12.2024р. ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кулика О.П. з заявою про прийняття спадщини, але їй була видана постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 03.12.2024 року, у зв`язку з тим, що нею пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Як вказує позивач, вони із братом повинні були успадкувати однокімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_1 у рівних частках - по 1/2 частині кожний. Але брат подав заяву на відкриття спадщини приватному нотаріусу Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кулик Олександру Петровичу без неї, хоча запевняв, що вони разом будуть звертатися до нотаріуса. Всі документи на підтвердження права власності на спадкове майно: договір купівлі-продажу квартири за № 1546 від 19.08.2020 року, технічний паспорт тощо. А також оригінал свідоцтва про смерть батька, які відповідач категорично відмовився віддавати. Зараз Відповідач перебуває на військовій службі. І позивач не має доступу до вищезазначених документів. Позивач неодноразово намагалась вирішити питання мирним шляхом, але це було неможливо. Крім того, вказує на те, що у 2023-2024 році вона проходила лікування тяжкої форми виразкової хвороби спочатку на стаціонарі, потім амбулаторно. Реабілітаційний період тривав довгий час, через хворобу вона знаходилась у пригніченому стані, мала фінансові проблеми. Наведене вище перешкоджало позивачу звернутися з заявою про прийняття спадщини вчасно.

На підтвердження вказаного додала виписку із медичної карти стаціонарного хворого терапевтичного відділення №5233.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України).

Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з цього часу виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст.1272 ЦК України).

В той же час, відповідно до ст.ст.1273-1275ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.

Відповідно до ст.ст.1296-1298ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за законом необхідно подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом.

При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач як спадкоємець за законом звертався до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна поза межами шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Позивач просить встановити йому додатковий строк для звернення до приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Кулика Олександра Петровича із заявою про прийняття спадщини, посилаючись на те, що він з поважних причин його пропустив.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З огляду на встановлені в судовому засіданні обставини, зважаючи на те, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, суд приходить до висновку, що позивач з поважних причин пропустив строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають до задоволення.

Керуючись ст.ст.10,11,12,13,141,259,263-265 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя сторона: приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Кулик Олександр Петрович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженці м. Орджонікідзе, Дніпропетровської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини приватному нотаріусу Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області після смерті мого батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом трьох місяців з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, яким повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, мають право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом 30 днів, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 20.03.2025р.

Суддя Орджонікідзевського міського суду В. О. Коваленко