Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/127/25
№ провадження 2/624/145/25
РІШЕННЯ

іменем України

селище Кегичівка 19 березня 2025 року

Кегичівський районний суд Харківської області у складі

головуючого судді - Куст Н.М.,

за участю т.в.о. секретаря судового засідання Ткаченко А.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу №624/127/25,

ім`я (найменування) сторін:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: Кегичівська селищна рада Харківської області,

третя особа: приватний нотаріус Берестинського районного нотаріального округа Харківської області Ковтун Людмила Олександрівна,

суть вимог: визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Виклад позиції позивача.

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом в якому просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування своїх позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в АДРЕСА_1 померла мати позивачки ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка площею 1,1 га кадастровий номер :03:000:0453, яка розташована на території Красненської сільської ради Берестинського району Харківської області.

20 січня 2025 року позивачка звернулася до нотаріуса для оформлення спадкового майна та видачею свідоцтва про спадщину за законом, проте останній було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій по тій причині, що пропустила шестимісячний строк для подання заяви для прийняття спадщини до органів нотаріату.

Позивачем зазначено, що нею не подано заяву про прийняття спадщини до органів нотаріату в зазначений строк, тому що хворіла і сподівалася, що можу звернутися пізніше, оскільки технічна документація на земельну ділянку знаходиться в неїі остання в будь-який час зможе звернутися до нотаріуса та отримати свідоцтво про право на спадщину, окрім іншого в країні військовий стан, постійні повітряні тривоги, що також ускладнило своєчасне звернення до нотаріуса.

Після смерті матері позивачка вказу, що фактично вступила у володіння спадковим майном, а інші спадкоємці на вказану земельну ділянку не зверталися.

Вважає, що пропустила строк подачі заяви про прийняття спадщини до органів нотаріату з поважної причини, а тому відповідно до ст. 1272 ЦК України прость суд визначити їйдодатковий строк для подання в органи нотаріату заяви про прийняття спадщини.

Процесуальні питання пов`язані з розглядом справи.

06 лютого 2025 року позивачка звернулася до суду з позовом.

Ухвалою суду від 06 лютого 2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 27 лютого 2025 року.

Ухвалою суду від 27лютого 2025 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду на 19 березня 2025 року.

У судове засідання учасники судового розгляду не з`явились, про місце дату та час повідомлені у встановленому законом порядку, натомість усі учасникисправи надали заяви про розгляд справи у їх відсутність, окрім того:

позивачка позовні вимоги підтримала, просить судові витрати залишити за нею,

відповідач за наявності законних підстав не заперечують проти зодоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Фіксація судового розгляду справи технічними засобами не проводилась, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 мала на праві приватної власності земельну ділянку, кадастровий номер :03:000:0453 розміром 1,1 га, що копією витягу з державного земельного кадастру про земельні ділянки (а.с.4-6).

Згідно копії заповіту посвідченого ОСОБА_3 , секретарем виконавчого комітету Красненської сільської ради Кегичівського району Харківської області 12 березня 2013 року за реєстровим № 9 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповідала все майно, де б воно не було, з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті, і на що за законом буде мати право свої дочці ОСОБА_1 (а.с.10).

Відповідно копії свідоцтва про народження НОМЕР_1 видане 05 лютого 1969 Красненською сільською радою Кегичівського району Харківської області, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 є донькою ОСОБА_2 (а.с.14).

ОСОБА_4 змінила прізвище на « ОСОБА_5 », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 видане 29 січня 2013 року відділом ДРАЦС РС Кегичівського РУЮ Харківської області, про реєстрацію шлюбу 11 серпня 2000 року, актовий запис № 05 між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , та копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 .

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 видане 18 квітня 2024 року Сектором державної реєстрації актів цивільного стану Кегичівської селищної ради (а.с.12).

Постановою ОСОБА_8 , приватного нотаріуса Берестинського районного нотаріального округа Харківської області від 20 січня 2025 року відмовлено ОСОБА_1 , у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка постійно проживала та була зареєстрована на день смерті в АДРЕСА_1 , на земельну ділянку площею 1,1 га кадастровий номер :03:000:0453, місце розташування: Красненська селищна рада Красноградського району Харківської області, у зв`язку з тим, що на час відкриття спадщини спадкоємець ОСОБА_1 із спадкодавицею проживала окремо, з заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку, встановленого чинним законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини, до нотаріуса не звернулась, а тому відповідно до статті 1272 Цивільного кодексу України вважається такою, що не прийняла спадщину (копія, а.с.13)

На поважність причини пропуску позивачами надано довідку виданої КНП Кегичівської селищної ради від 04 лютого 2025 року, з якої вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , знаходилась на амбулаторному лікуванні у сімейного лікаря з 10 жовтня 2024 року по 19 жовтня 2024 року (копія, а.с.3).

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Як передбачено ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За загальним правилом (частина 1 статті 13 ЦПК України), суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, кожна з яких, відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Частиною 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що відповідно до статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 2 ст. 1270 ЦК України якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно до ст. 1216 ЦК України, спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною 2 ст. 1220 ЦК України передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Отже, часом відкриття спадщини є день смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , і саме з цього часу починається строк для прийняття спадщини спадкоємцями.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61/21447св19).

Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців: 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

У встановлений законом строк позивачка не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із хворобою, що підтверджується відповідними документами.

А тому, у встановлений законом для прийняття спадщини строк, позивачка не мала можливості звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою.

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що суди відкривають провадження по справам у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Це положення також закріплено у інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/04-13 від 16 травня 2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Також, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Згідно зазначеної вище Постанови Пленуму Верховного Суду України поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Обставини, на які посилається позивачка, як на підстави пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 заслуговують на увагу та на думку суду є поважними причинами.

Доказів, які спростовують твердження позивача щодо поважності причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини суду не надано. Відповідачем заперечень не надано.

Позивачка просить залишити судові витрати за нею, тому підстав для їх розподілу суд не вбачає.

Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду ухвалюються, складаються і підписуються складом суду, який розглянув справу.

Керуючись ст. 3, 10, 11, 15, 60, 61, 159, 174, 208, 209, 212, 213-215, 222, 223 ЦПК України, ст. 1217, 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_9 до Кегичівської селищної ради Харківської області, третя особа: приватний нотаріус Ковтун Людмила Олександрівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_10 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи Харківському апеляційному суду або через Кегичівський районний суд Харківської області, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець с. Красне Кегичівського району Харківської області, паспорт серії НОМЕР_4 , ІПН НОМЕР_5 , зареєстрована та проживає: АДРЕСА_2 ,

відповідач: Кегичівська селищна рада Харківської області, місцезнаходження: 64003, Харківська область, Берестинський район, сел. Кегичівка, вул. Волошина, буд. 33, ,

третя особа: приватний нотаріус Берестинського районного нотаріального округа Харківської області Ковтун Людмила Олександрівна, місцезнаходження: 63300, Харківська область, Берестинський район, м. Берестин, вул. 19 Вересня, №104 Г.

Суддя Н.М. Куст