Справа № 750/3517/25
Провадження № 2/750/1427/25
У Х В А Л А

18 березня 2025 року м. Чернігів

Суддя Деснянського районного суду м. Чернігова Супрун О.П., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

13.03.2025 АТ КБ «ПриватБанк» через систему «Електронний суд» звернулося до Деснянського районного суду м. Чернігова з позовом до відповідача, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором № б/н від 04.10.2019 у розмірі 92 121,20 грн.

14.03.2025 автоматизованою системою документообігу суду у порядку, визначеному Цивільним процесуальним кодексом України (далі за текстом ЦПК України) дану справу розподілено для розгляду судді Супруну О.П.

За приписами пункту 2 частини другої статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (частина четверта статті 19 ЦПК України).

Так, пунктом 1 частини шостої статті 19 ЦПК України визначено, що малозначними є справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

У даному випадку позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути заборгованість з відповідача за кредитним договором, загальний розмір заборгованості відповідача по якому становить 92 121,20 грн, що перевищує тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (90 840,00 грн), а тому таку справу не можна вважати малозначною.

Ураховуючи викладене, дана справа підлягає розгляду також і за правилами загального позовного провадження.

Позовну заяву підписано представником позивача Захаровою К.Р., яка діє на підставі довіреності від 12.12.2024 № 16208-К-Н-О, виданої виконуючим обов`язків Голови Правління АТ КБ «Приват Банк», та має повноваження, крім іншого, представляти інтереси довірителя у місцевих, господарських, третейських, адміністративних судах, в судах апеляційної та касаційної інстанції у визначених законом випадках, у тому числі, але не виключно, з усіма правами позивача, відповідача в судових процесах, стягувача у виконавчому провадженні.

За приписами частини другої статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частини перша, третя статті 58 ЦПК України приписують, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

У частині четвертій статті 263 ЦПК України зазначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як виснувано у пункті 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20 з 29.12.2019 самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Матеріали справи не містять жодного з документів, передбачених наведеним у попередньому абзаці переліком, а тому повноваження Захарової К.Р. щодо представництва інтересів АТ КБ «Приват Банк», зокрема підписання від його імені позовної заяви, не підтверджені.

Згідно із пунктом 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Ураховуючи викладене, керуючись статтями 185, 258-261, 352-354 ЦПК України,

у х в а л и в :

Позовну заяву Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості вважати неподаною і повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що у відповідності до частини сьомої статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя