Провадження № 2/932/104/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2025 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Потоцька С.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Дніпровської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська за підсудністю надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Дніпровської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою від 13.01.2025 позовна заява залишена без руху і позивачу наданий строк для усунення недоліків. Позивач на виконання зазначених в ухвалі недоліків надав документи щодо вартості нерухомого майна.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви та наданими документами про вартість майна, вважаю необхідним передати цивільну справу на розгляд за підсудністю до іншого суду з наступних підстав.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що після смерті батька відкрилась спадщина, до складу якої входить земельна ділянка та будинок у Солонянському районі, Дніпропетровської області; 1/5 ьастки квартири, яка розташована у АДРЕСА_1 ; автомобіль. Після смерті батька спадщину прийняла її матий, яка теж померла.

Отже позивач просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини відносно спадщини, що складається із нерухомого майна, розташованого у Солонянському районі, Дніпропетровської області; 1/5 частки квартири, яка розташована у АДРЕСА_1 ; автомобілю.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 640/16548/16-ц, до позовів, які виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про: право власності на таке майно; право володіння і користування ним (стаття 358 Цивільного кодексу України, далі -ЦК України); поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, та виділ частки із цього майна (статті364,367цьогоКодексу); поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності, та виділ частки із цього майна (статті370,372цьогоКодексу); право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди, тощо; визнання правочину з нерухомістю недійсним; звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Отже, виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Відповідна правова позиція у подібних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 09.09.2020у справі № 910/6644/18 та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2020 у справі № 910/10647/18.

У постанові від 16.02.2021 у справі № 911/2390/19 Велика Палата Верховного Суду визначила, що словосполучення «з приводу нерухомого майна» у ч. 3ст. 30 ГПК України необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередній об`єкт спірних правовідносин.

Відповідно до ч. 1ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Таким чином, виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, тобто спір може стосуватися як правового статусу нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном.

Відповідно до ст. 181 ЦК України, до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4ст. 263 ЦПК України).

Так, Верховний Суд у Постанові від 10.10.2019 у справі № 61-14226св19 вказав на те, що «у разі конкуренції правил підсудності мають застосовуватись правила виключної підсудності».

Крім цього, згідно з п. 41 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» № 3 від 01.03.2013 року, якою роз`яснено схожі за своєю суттю правовідносини, - перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність (стаття 114 ЦПК) є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально. У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Виходячи з вимог ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

З огляду на те, що предметом позову є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яке складається з будинку по АДРЕСА_2 ; земельної ділянки площею 0,2500 га по АДРЕСА_2 .; 1/5 частка квартири за адресою: АДРЕСА_1 , тому спір є таким, що пов`язаний з нерухомим майном.

Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості- будинку та земельної ділянки площею 0,2500 га по АДРЕСА_2 є найвищою. За таких обставин, справа підлягає передачі за правилами виключної підсудності на розгляд до Солонянського районного суду Дніпропетровської області..

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Враховуючи, що поданий позов територіально не підсудний Бабушкінському районному суду м. Дніпропетровська, вважаю за необхідне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Дніпровської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, передати за підсудністю до Солонянського районного суду Дніпропетровської області.

Керуючись ст.ст.: 27, 31, 187, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Дніпровської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передати до Солонянського районного суду Дніпропетровської області.

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснити на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.С. Потоцька