Справа №613/1683/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" березня 2025 р. с-ще Краснокутськ

Краснокутський районний суд Харківської області у складі

головуючої Вовк Л. В.

з участю секретаря судового засідання Тішакіної Л.В.,

позивачки ОСОБА_1 ,

представника позивачки, адвоката Єфіменко Л.І.,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника третьої особи Дмітрієвої В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Краснокутськ Харківської області клопотання позивачки ОСОБА_1 про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Охтирський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Охтирському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції,

у с т а н о в и в:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Охтирський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Охтирському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якому позивачка просить визнати ОСОБА_2 батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_3 , а саме в графі « батько» замість ОСОБА_4 записати ОСОБА_2 , все інше залишити без змін.

У судовому засіданні позивачка заявила клопотання про призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи , оскільки іншим шляхом встановити факт, що ОСОБА_2 є батьком неповнолітньої ОСОБА_3 , неможливо.

Відповідач до суду не з`явився , подав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Представник третьої особи до суду не з`явився, подала заяву , в якій просить розглянути справу у її відсутність.

Суд, розглянувши клопотання позивачки , вислухавши пояснення позивачки та її представника , дослідивши наявні в матеріалах справи докази, дійшов до наступного висновку .

Відповідно до вимог ст. 116 ЦПК України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є, зокрема, призначення експертизи.

Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не додані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо згода не досягнута, експерта чи установу визначає суд.

Положеннями ч. ч. 1-3 ст. 102 ЦПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно ч. 1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

У п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це, зокрема, висновку експертизи, у тому числі судово-генетичної.

Підставою для встановлення батьківства є належні і достатні відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України.

Правові висновки щодо переважного доказового значення судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи для категоричного висновку про визнання батьківства висловлені, зокрема, в постановах Верховного Суду № 592/4443/17 від 18.03.2020 року та № 201/11183/16-ц від 06.05.2020 року.

Згідно роз`яснень, які містяться у постанові Верховного Суду від 25 серпня 2020 року по справі № 478/690/18, висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому, розглядаючи клопотання про призначення експертизи, суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень статті 89 ЦПК України, згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

ЄСПЛ зазначив у справі «Йевремович против Сербии», що у відповідності до статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод під час розгляду скарги про встановлення батьківства суди мають приділяти особливу увагу інтересам конкретної дитини («Jevremoviж v. Serbia», заява № 3150/05, пункт 109, рішення ЄСПЛ від 17 травня 2007 року).

Зокрема Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ), рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив у справі Калачева проти Російської Федерації, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства («Kalacheva v. Russia», заява № 3451/05, пункт 34, рішення ЄСПЛ від 07 травня 2009 року).

На підставі викладеного, беручи до уваги, що для об`єктивного вирішення даного спору необхідні спеціальні знання в області судової медицини, суд дійшов висновку про задоволення клопотання позивачки та вважає за необхідне призначити судову молекулярно-генетичну експертизу.

Згідно ч.4 ст.103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Відповідно п.45 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (ст. 7 Закону України «Про судову експертизу»). У разі відмови чи ухилення заінтересованої сторони від оплати витрат, пов`язаних із проведенням судової експертизи, суд скасовує ухвалу про призначення судової експертизи і настають наслідки, передбачені за ухилення від участі в експертизі.

Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах.

Пунктом 1.13 Розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 у випадку невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів з дня направлення клопотання в порядку, передбаченому чинним законодавством, незабезпечення прибуття експерта, безперешкодного доступу до об`єкта дослідження, а також належних умов для його роботи (учинення перешкод з боку сторін, що беруть участь у справі, в обстеженні об`єкта) матеріали справи повертаються органу (особі), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), із зазначенням мотивованих причин неможливості її проведення.

Отже, проведення експертизи спеціалізованими установами у цивільному судочинстві здійснюється на платній основі за рахунок замовника, така оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання.

Також, суд вважає необхідним роз`яснити учасникам справи положення ст.109 ЦПК України - у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Відповідно п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

На підставі п.9 ч.1 ст.253 ЦПК України провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.

Оскільки для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи потрібен значний час, то провадження у справі слід зупинити на час проведення експертизи.

Керуючись статтями 103, 104, 259, 260, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Задовольнити клопотання позивачки ОСОБА_1 про призначення по справі судової молекулярно-генетичної експертизи.

Призначити по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Охтирський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Охтирському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, судову молекулярно-генетичну експертизу, виконання якої доручити експертам медико - генетичного центру ТОВ «МАМА ПАПА» , що знаходиться по вул.Троїцька, буд.№17 в м.Суми.

На розгляд експертів поставити питання :

- Чи наявне кровне споріднення між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.384, 385 КК України.

Зобов`язати позивачку ОСОБА_1 забезпечити явку дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до експертної установи на виклик експертів у визначені дату та час для відібрання біологічних зразків.

Зобов`язати відповідача ОСОБА_2 з`явитися до експертної установи на виклик експертів у визначені дату та час для відібрання біологічних зразків .

Оплату за проведення експертизи покласти на позивачку ОСОБА_1 та роз`яснити наслідки несплати судової експертизи відповідно до ст.139 ЦПК України.

Роз`яснити сторонам наслідки ухилення від участі в експертизі, відповідно до ст.109 ЦПК України, що у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд, залежно від того хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза призначена, або відмовити в його визнанні.

Провадження по справі на час виконання експертизи зупинити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині зупинення провадження по справі може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали .

СУДДЯ Вовк Л. В.