Справа № 309/711/25
Провадження № 2/309/230/25
У Х В А Л А

18 березня 2025 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Сідей Я.Я. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог: орган опіки та піклування Хустської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та встановлення порядку спілкування,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до відповідача, третя особа без самостійних вимог: орган опіки та піклування Хустської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та визначити порядок спілкування та участі у вихованні онуків.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За правилами п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Статтею 263 СК України передбачено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою, абзацом 1 частини другої статті 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Відповідно до частини першої, другої статті 19 СК України у випадках, передбачених цим Кодексом, особа має право на попереднє звернення за захистом своїх сімейних прав та інтересів до органу опіки та піклування. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання, якщо протягом десяти днів від часу його винесення заінтересована особа не звернулася за захистом своїх прав або інтересів до суду, крім випадку, передбаченого частиною другою статті 170 цього Кодексу.

Однак в матеріалах позовної заяви не містяться відомості, які б вказували на те, що відповідачем чиняться перешкоди у спілкуванні позивачу з її онуками і що спроби вирішити спір у досудовому порядку виявилися невдалими (відсутнє звернення в орган опіки й піклування щодо вирішення спору, що виник між сторонами), а отже не надано доказів наявності спору.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 грудня 2020 року у справі № 308/9575/18 (провадження № 61-5102св20) вказано, що: «системний аналіз норм Сімейного Кодексу України дає підстави вважати, що баба має право на особисте спілкування з дитиною, а той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати їй спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Отже, при розгляді позовних вимог про визначення порядку спілкування баби з внуком обов`язковими є наявність письмового висновку органів опіки та піклування та його участь у судовому засіданні». Враховуючи норми сімейного законодавства України та указані висновки Верховного Суду, при розгляді позовних вимог про визначення порядку спілкування діда та баби з внуком обов`язковими є наявність письмового висновку органів опіки та піклування та їхня участь у судовому засіданні.

На виконання ухвали суду позивачу необхідно надати висновок відповідного органу опіки та піклування про розв`язання спору щодо участі ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з онуками. Недотримання обов`язкових вимог до змісту позову є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Отже, в обґрунтування заявлених позовних вимог, необхідно надати докази на підтвердження вчинення відповідачкою перешкод позивачу у вихованні та спілкуванні з дітьми.

Ухвалою суду від 27.02.2025 року позивачу надавався строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху. Ухвалу суду позивачу вручено 06.03.2025 року. Однак у строк, встановлений судом, недоліки позовної заяви не усунуто.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог: орган опіки та піклування Хустської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та встановлення порядку спілкування вважати неподаною і повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Хустського

районного суду: Сідей Я.Я.