УХВАЛА

14 березня 2025 року

м. Київ

справа № 756/4221/23

провадження № 61-2542ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 14 березня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 жовтня 2024 року у справі за позовом Концерну «Військторгсервіс» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грицаєнко Василь Васильович, ОСОБА_3 , за участі Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, про визнання договору купівлі-продажу недійсним та повернення державного майна,

ВСТАНОВИВ:

25 лютого 2025 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на рішення Оболонського районного суду міста Києва

від 14 березня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду

від 21 жовтня 2024 року у справі № 756/4221/23.

За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

І. Щодо строку на касаційне оскарження

Відповідно до положень статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Постановою Київського апеляційного суду від 21 жовтня 2024 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Гайдая О. Д. задоволено частково. Рішення Оболонського районного суду міста Києва

від 14 березня 2024 року змінено, викладено мотивувальну частину рішення в редакції цієї постанови. В іншій частині рішення суду залишено без змін.

Аналіз Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - ЄДРСР) свідчить, що постанова Київського апеляційного суду від 21 жовтня 2024 року не містить вказівки на те, що дата складання її повного тексту є відмінною від дати її ухвалення, а отже касаційна скарга подана 25 лютого 2025 року із пропуском строку, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

Заявник просить поновити строк на касаційне оскарження. Посилається на те, що з початком повномасштабного вторгнення росії на територію України він виїхав до Республіки Польща, а його інтереси в суді апеляційної інстанції представляв адвокат Гайдай О. Д. Розгляд справи в апеляційному суді неодноразово відкладався і адвокат повідомив його про дату судового засідання - 21 жовтня 2024 року. Однак, жодної іншої інформації про результат розгляду справи адвокат йому не повідомив й в подальшому не виходив на зв`язок. Дізнався він про результат розгляду справи лише

28 грудня 2024 року телефоном від свого представника, після чого розірвав з ним договір про надання правової допомоги та попросив надати матеріали справи № 756/4221/23. Отримав копії матеріалів справи та судові рішення через свого знайомого, який 26 січня 2025 року виїхав до Республіки Польща. При цьому повний текст оскарженої постанови йому апеляційний суд не надсилав.

Вирішуючи вказане клопотання Верховний Суд враховує таке.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Заявник обґрунтовує причини пропуску строку на касаційне оскарження зокрема бездіяльністю свого представника, який, за твердженням

ОСОБА_1., не повідомив йому про результати розгляду справи, не виходив на зв`язок, не надав документи тощо.

Однак, заявник був вільним у виборі свого представника, самостійно обрав його, уклав з ним договір про надання правової допомоги та довірив представництво своїх інтересів в суді.

Ризики недоліків у комунікації клієнта з адвокатом, обсягу та якості наданої правової допомоги, не можуть бути покладені на іншу сторону.

Крім того, згідно із наданим заявником Додатком №1 від 28 грудня 2024 року до Договору №04/11/2023 від 27 листопада 2023 року про надання правової допомоги укладеного між ОСОБА_1 та адвокатом Гайдаєм О. Д., вказаний договір про надання правової допомоги вважається розірваним

із 27 листопада 2024 року, Курганов О. Д. отримав від адвоката звіт про виконані роботи, оригінали судових рішень та копію (електронний носій) матеріалів справи №756/4221/23 і жодних претензій до адвоката з приводу наданої правової допомоги не має.

За таких обставин поведінка заявника, який підписуючи документи про відсутність претензій до адвоката з приводу наданої правової допомоги, водночас при зверненні до суду фактично посилається на бездіяльність адвоката - є суперечливою.

Також звертає на себе увагу те, що вказавши у Додатку №1 від 28 грудня

2024 року до Договору №04/11/2023 про отримання оригіналів судових рішень та копію (електронний носій) матеріалів справи №756/4221/23 заявник касаційну скаргу подав лише 25 лютого 2025 року.

Саме по собі проживання ОСОБА_1 в Республіці Польща, при обчисленні визначеного законом строку на касаційне оскарження, не надає йому преференцій перед учасниками справи, які проживають чи знаходяться на території України.

Із тексту оскарженої постанови апеляційного суду вбачається, що представник ОСОБА_1 - адвокат Гайдай О. Д. був присутнім у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції 21 жовтня 2024 року.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX (далі - Закон).

21 лютого 2024 року введено в дію підпункт 1 пункту першого Прикінцевих та перехідних положень цього Закону в частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

З урахуванням внесених до процесуального закону змін, частиною шостою статті 14 ЦПК України визначено, що адвокати реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Отже адвокат Гайдай О. Д. зобов`язаний мати зареєстрований електронний кабінет в підсистемі Електронний суд.

Відповідно до відомостей, що містяться в підсистемі Електронний суд постанова Київського апеляційного суду від 21 жовтня 2024 року була доставлена до електронного суду 08 листопада 2024 року о 03:29 годині.

Також 08 листопада 2024 року в ЄДРСР забезпечено надання загального доступу до оскарженої постанови апеляційного суду.

Доказів того, що вказана постанова не була доставлена до електронного кабінету адвоката Гайдай О. Д. заявником не надано.

Такими доказами можуть бути, зокрема, повідомлення технічного адміністратора підсистеми Електронний суд або інформація Київського апеляційного суду.

Відповідно до положень частини сьомої статті 272 ЦПК України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Отже із врученням оскарженої постанови апеляційного суду представнику відповідача ОСОБА_1., вважається, що її вручено й самому відповідачу.

Таким чином, наведені у касаційній скарзі підстави для поновлення строку на касаційне оскарження наразі не можуть бути визнані поважними.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду.

Згідно частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

ІІ. Щодо сплати судового збору

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 14 березня 2024 року позовні вимоги Концерну «Військторгсервіс» задоволено частково. Витребувано від ОСОБА_1 на користь держави в особі Міністерства оборони України та в господарське відання Концерну «Військторгсервіс» нежитлове приміщення №347, загальною площею 176, 7 кв.м., яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено. Вирішено питання судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 21 жовтня 2024 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Гайдая О. Д. задоволено частково. Рішення Оболонського районного суду міста Києва

від 14 березня 2024 року змінено, викладено мотивувальну частину рішення в редакції цієї постанови. В іншій частині рішення суду залишено без змін.

У касаційній скарзі заявник просить скасувати оскаржені судові рішення, а справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

За змістом пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про витребування майна визначається вартістю такого майна.

Судами встановлено, що залишкова вартість спірного майна становить 935 611 грн.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

Відповідно до положень частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Таким чином, розмір судового збору за подану касаційну скаргу становить 28 068,33 грн (935 611 грн х 1,5% х 200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом:

1) наведення поважних причин для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень та надання доказів, які підтверджують такі причини.

Зокрема, у випадку посилання на те, що постанова апеляційного суду не була доставлена до електронного кабінету адвоката Гайдай О. Д., заявник має надати відповідне повідомлення технічного адміністратора підсистеми Електронний суд або інформацію Київського апеляційного суду.

2) надання документу, що підтверджує сплату судового збору в сумі

28 068,33 грн або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 14 березня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 жовтня 2024 року у справі № 756/4221/23 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині сплати судового збору касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала, а в разі, якщо наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович