Справа № 360/1480/19
УХВАЛА

17 березня 2025 рокуселище Бородянка

Суддя Бородянського районного суду Київської області Стасенко Г.В., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду,

ВСТАНОВИВ:

13 квітня 2025 року ОСОБА_1 звернулась до Бородянського районного суду Київської області із клопотанням про поновлення їй строку на перегляд заочного рішення суду. Клопотання обґрунтовувала тим, що за рішенням Бородянського районного суду Київської області від 28 січня 2021 року у справі №939/1480/19 був задоволений позов Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" та стягнуто із ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за кредитним договором в розмірі 16 107 гривень 26 копійок та судовий збір в розмірі 1 921 гривня. Із вказаним рішенням вона не погоджується і має намір його оскаржити, оскільки зі своїм представником, який був присутній під час розгляду даної справи і частково визнав позовні вимоги, вказану позицію вона не узгоджувала. Крім цього про розгляд даної справи її належним чином не повідомили у зв`язку з чим вона була позбавлена можливості подавати докази та заперечення, що є підставою для скасування заочного рішення. Тому просила поновити їй строк на перегляд заочного рішення суду та скасувати рішення Бородянського районного суду Київської області від 28 січня 2021 року у справі №939/1480/19.

Ознайомившись із клопотанням та доданими до нього документами, суддя дійшов до такого висновку.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення від 29 жовтня 2015 року у справі "Ustimetko v. Ukraine", п. 46).

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливіть поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумінні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення від 03 квітня 2008 року у справі "Ponomaryov v. Ukraine, п. 41).

Отже, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Частиною першою статті 127 ЦПК України установлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що 28 січня 2021 року Бородянський районний суд Київської області ухвалив рішення у справі за позовом Акціонерного товариства КБ "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

У своєму клопотанні заявниця не зазначила, коли вона отримала копію рішення, водночас вона визнає участь її представника в судовому засіданні.

При цьому у резолютивній частині заочного рішення роз`яснено строк та порядок подання заяви про його перегляд, а саме вказано, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідачки, поданою протягом тридцяти днів з дня його складення.

Заяву про перегляд заочного рішення та клопотання про поновлення процесуального строку ОСОБА_1 подано до суду 13 березня 2025 року, при цьому причину подання заяви про перегляд заочного рішення суду поза межами строку заявниця обґрунтовує тим, що не мала технічної можливості подати заяву на перегляд заочного рішення.

За таких обставин суддя дійшов висновку про відсутність поважних причин, що об`єктивно перешкоджали ОСОБА_1 звернутися до суду із заявою про перегляд заочного рішення у визначений процесуальним законом строк, а тому її клопотання про поновлення цього процесуального строку задоволенню не підлягає.

Статтею 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. 126, 127, 253, 260, 261, 284, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд рішення Бородянського районного суду Київської області від 28 січня 2021 року у справі за позовом Акціонерного товариства КБ "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Геннадій СТАСЕНКО