Провадження №2/359/751/2025
УХВАЛА

20 лютого 2025 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

за участю секретаря судового засідання Ліман А.Г.,

за участю представників третьої особи ОСОБА_1 , Ліпінського Є.В.,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 , діючого від імені та в інтересах ОСОБА_3 , про зустрічне забезпечення у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , Головне управління Держгеокадастру у Київській області, Вороньківська сільська рада Бориспільського району, про зобов`язання знести житлові будинки садибного типу,

встановив:

Представник третьої особи ОСОБА_2 звернувся з вказаною заявою та посилається на те, що ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 18 жовтня 2024 року з метою забезпечення позову був накладений арешт на житлові будинки садибного типу по АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 - АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 .Вжиття цього заходу спричинить збитки, тоді як у позивача відсутнє майно, за рахунок якого вони можуть бути відшкодовані. Тому представник третьої особи ОСОБА_2 просить суд вжити захід зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_4 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в розмірі 2322200 гривень 00 копійок.

У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримує заяву та наполягає на її задоволенні.

Представники третьої особи Ліпінський Є.В. та Литвинов О.Р. також підтримують заяву та просять суд вжити означений захід зустрічного забезпечення.

Представник позивача ОСОБА_6 не з`явилась у судове засідання та обмежилась поданням письмових заперечень, в яких вона просить суд відмовити у вжитті заходу зустрічного забезпечення та розглянути подану заяву в її відсутності.

Вислухавши пояснення ОСОБА_3 , його представників ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що у вересні 2024 року ОСОБА_4 пред`явив до Бориспіль-ського міськрайонного суду позов, в якому він просить зобов`язати ОСОБА_5 знести житлові будинки садибного типу по АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 - АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 та АДРЕСА_9 .

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 18 жовтня 2024 року з метою забезпечення пред`явленого позову був накладений арешт на житлові будинки садибного типу по АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 в АДРЕСА_9 .

Процесуальні правовідносини регулюються главою 10 «Забезпечення позову» розділу І «Загальні положення» ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Згідно з ч.3 ст.154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забез-печення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.2 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є верховенство права.

Згідно з ч.4 ст.10 ЦПК України вказаний принцип полягає у тому, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини в п.61 рішення у справі «Брумареску проти Румунії», одним з основних елементів верховенства права є принцип правової визначеності, який серед іншого передбачає, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів. В основі принципу юридичної визначеності, як одного з істотних елементів принципу верховенства права, лежить відоме з римського права положення res judicata (лат. «вирішена справа»), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатись. Зокрема, жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 4 листопада 2024 року було скасовано арешт житлового будинку садибного типу по АДРЕСА_7 , право власності на який зареєстровано за ОСОБА_3 . Інші арештовані об`єкти нерухомого майна йому не належать. Ці обставини свідчать про те, що захід забезпечення позову, дія якого триває, не спричинить ОСОБА_3 жодних збитків. Тому у нього відсутнє право вимагати вжиття заходу зустрічного забезпечення.

Крім того, зі змісту ухвали Бориспільського міськрайонного суду від 18 жовтня 2024 року вбачається, що суд дійшов до висновку про відсутність підстав для вжиття заходу зустрічного забезпечення у зв`язку з тим, що накладення арешту на спірні об`єкти нерухомого майна не спроможне заподіяти збитки. На спростування цього висновку суду представник третьої особи ОСОБА_2 подав копію довіреності, якою ОСОБА_5 уповноважив ОСОБА_7 безоплатно відчужити у власність ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 житлові будинки садибного типу по АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 - АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , 35-И та АДРЕСА_9 . Однак цей письмовий доказ не тільки не підтверджує, а навпаки спростовує можливість заподіяння ОСОБА_5 збитків у зв`язку з вжиттям заходу забезпечення позову. Задоволення заяви представника третьої особи ОСОБА_2 призведе до необґрунтованого та надуманого перегляду судового рішення, що набрало законної сили. Така процесуальна діяльність суперечить принципу юридичної визначеності, як одного з основних елементів верховенства права.

З огляду на це суд висновує про відсутність підстав для вжиття заходу зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_4 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в розмірі 2322200 гривень 00 копійок. Тому у задоволенні заяви, поданої представником третьої особи ОСОБА_2 , належить відмовити.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, абз.2 ч.6 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 , діючого від імені та в інтересах ОСОБА_3 , про зустрічне забезпечення відмовити.

Повний текст ухвали суду складений 25 лютого 2025 року.

Ухвала суду не підлягає апеляційному оскарженню, набирає законної сили негайно після її оголошення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець