Справа № 639/1663/25
Провадження № 2/639/980/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2025 року м. Харків

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі судді Борисенка О.О.,

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Харківської міської ради, зацікавлена особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

установив:

13.03.2025 до Жовтневого районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Харківської міської ради, в якій позивач зазначила Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу в якості зацікавленої особи, та в якій позивач просить суд визначити їй додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовна заява підписана представником позивача адвокатом Мосенцевою Оленою Василівною, яка діє на підставі ордеру.

Суддя, оглянувши матеріали позовної заяви, дійшов висновку, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам пункту 2 ч. 3 ст. 175, ч. 4,5 ст. 177 ЦПК України, з огляду на таке.

За змістом п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Частиною 6 статті 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

У позовній заяві адвокат Мосенцева О.В., яка у цій справі представляє інтереси позивача ТОВ ОСОБА_1 , не вказала про наявність у неї електронного кабінету, та всупереч вимогам пункту 2 частини 3 статті 175 ЦПК України нею не зазначено свого реєстраційного номеру облікової картки платника податків та не заявлено про його відсутність з релігійних переконань, що позбавляє суд можливості перевірити відомості про наявність у неї електронного кабінету, який вона як адвокат зобов`язана зареєструвати, та надати їй доступ до справи № 639/1663/25.

Також, в порушення зазначеної норми закону, позовна заява не містить зазначення поштового індексу місцезнаходження представника позивача; ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу; відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача Харківської міської ради.

Крім того, суд зазначає, що за змістом ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Проте, у позовній заяві позивачем процесуальний статус приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу визначений, як зацікавлена особа.

За змістом ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачем на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, додані копії двох довідок з Німеччини, складених іноземною мовою, та до матеріалів справи не долучено належно оформленого перекладу цих документів на державну українську мову.

Положеннями ч. 1 ст. 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст. 9 ЦПК України та ч. 1 ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» цивільне судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

Відповідно до ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова. Держава забезпечує всебічний розвиток і функціонування української мови в усіх сферах суспільного життя на всій території України. Застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається законом.

Частиною 1 статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» визначено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

Відповідно до частин 1, 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Згідно з частинами 3, 4 ст.14 Закону України «Про засади державної мовної політики», сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою. У межах території, на якій поширена регіональна мова (мови), що відповідає умовам ч.3 ст.8 цього Закону, допускається подача до суду письмових процесуальних документів і доказів, викладених цією регіональною мовою (мовами), з перекладом, на державну мову без додаткових витрат для сторін процесу.

Отже, Законом встановлено вимоги, відповідно до яких сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою.

У свою чергу, із наданих ВССУ роз`яснень, які викладені у листі «Про практику розгляду судами цивільних справ з іноземним елементом» від 16.05.2013 року слідує, що суд приймає документи, складені мовами іноземних держав, за умови супроводження їх нотаріально засвідченим перекладом українською мовою.

Тобто, у разі, коли письмові докази подаються до суду іноземною мовою, додається їх засвідчений у встановленому порядку переклад українською мовою. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально посвідчена в порядку ст. 79 Закону України «Про нотаріат».

Відповідно до положень пункту 8 Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України № 814 від 20.08.2019 року, із змінами, внесеними згідно з Наказами Державної судової адміністрації, діловодство в суді ведеться державною мовою, крім випадків, передбачених законодавством України. Усі документи суду складаються державною мовою. У діловодстві суду можуть використовуватися вхідні документи, викладені іноземною мовою, забезпечені перекладом відповідно до вимог чинного законодавства.

Отже, до письмових доказів, викладених іноземною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином.

Також, частиною 4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Матеріали позовної заяви містять клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтоване тим, що на утриманні позивача знаходиться дочка-інвалід, а сама позивач є пенсіонером за віком, отримує мінімальну пенсію, основна сума доходів витрачається на лікарські засоби, має важкий матеріальний стан.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

За положеннями ст. 8 Закону України «Про судовий збір» , враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (ч.1).

Суд зауважує, що нормами ЦПК України та Законом України «Про судовий збір» передбачено право суду, а не обов`язок звільнення від сплати судового збору.

З матеріалів позовної заяви суд вбачає, що дитина позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 має інвалідність першої групи безстроково, та є повнолітньою особою.

Частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначений вичерпний перелік умов, за якими суд може відстрочити позивачу сплату судового збору, та у цьому випадку єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану позивача, що об`єктивно унеможливлює сплату судового збору у відповідному розмірі.

На підтвердження свого скрутного матеріального стану, а саме, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, позивачем не надано жодних доказів.

З огляду на викладене, суд не вбачає законних підстав для відстрочення позивачу сплату судового збору та відмовляє у задоволенні необґрунтованого клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору за подання до суду цієї позовної заяви.

Спір про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є немайновим.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2025 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

Отже, за цим позовом розмір судового збору, який підлягає сплаті, становить 1211 грн. 20 коп.

Судовий збір сплачується за такими реквізитами: Отримувач коштів: ГУК Харківська обл./м. Харків/Новобаварський/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача 899998, рахунок отримувача UA0020658, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши що позовну заяву, подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху. Протягом встановленого строку позивачу необхідно усунути вказані недоліки шляхом подання до суду позовної заяви, яка містить: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у всіх учасників справи, зазначення відомостей щодо реєстраційного номеру облікової картки платника податків адвоката Мосенцевої О.В. та поштовий індекс її місцезнаходження, ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу та його вірний процесуальний статус; подання до суду належно оформленого перекладу на державну мову копій двох довідок з Німеччини, документа на підтвердження сплати судового збору у розмірі 1211 грн 20 коп.; разом з копіями позовної заяви та копіями усіх доданих до неї документів, відповідно до кількості учасників справи.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення позивачу ОСОБА_1 сплати судового збору.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, зацікавлена особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Суддя Олександр БОРИСЕНКО