"17" березня 2025 р. Справа № 363/102/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2025 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючої судді Дьоміної О.П., за участю секретаря судового засідання Ходасевич Д.К., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

09.01.2025 року позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом, в якому просила суд розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, зареєстрований Вишгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області 07.10.2017 року, актовий запис за №331.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 27.01.2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

06.02.2025 року до суду від позивачки надійшла заява, в якій остання, у відповідності до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, просила залишити позовну заяву без розгляду.

Відповідач ОСОБА_2 теж надіслав до суду заяву, в якій проти залишення позову без розгляду не заперечував.

Сторони по справі просили розглянути заяви за їх відсутності.

Дослідивши заяви сторін по справі, суд дійшов наступного висновку:

Так, ст. 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Стаття 1 ЦПК України зазначає, що ЦПК України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших, визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

При застосуванні тієї чи іншої норми процесуального права суд повинен виходити із комплексного та ґрунтовного аналізу норм права загалом.

Так, діючим ЦПК України чітко розмежовано стадії: відкриття провадження у справі, підготовче провадження, розгляд справи по суті, зупинення і закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду тощо.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України - суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви позивачки про залишення її позовної заяви про розірвання шлюбу без розгляду, на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1, 13, 62, 64, 257, 260, 353, 354 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву позивачки ОСОБА_1 задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуюча суддя О.П. Дьоміна