Справа №710/302/25
Номер провадження 2/710/259/25
УХВАЛА

про залишення без руху

18.03.2025 м. Шпола

Суддя Шполянського районного суду Черкаської області Сивокінь С.С. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 від імені якої діє адвокат Скіць Станіслав Миколайович до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики

ВСТАНОВИВ:

До Шполянського районного суду Черкаської області надійшов вказаний позов.

Предмет позову: стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову суму у вигляді відсотків за користування позикою за договором №20/12 від 20.12.2023 в розмірі 501 600,00 (п`ятсот одна тисяча шістсот гривень). Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову суму у вигляді відсотків за користування позикою за договором №1 від 01.01.2021 в розмірі 2700 000,00 (два мільйони сімсот тисяч гривень).

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову суму у вигляді відсотків за користування позикою за договором №2 від 01.01.2022 в розмірі 3500 000,00 (три мільйони п`ятсот тисяч гривень).

Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 04.03.2025 року позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення виявлених недоліків.

14.03.2025 від представника позивача адвоката Скіць Станіслава Миколайовича надійшла заява про усунення виявлених недоліків позовної заяви. У заяві зазначено, що позов містить описку в частині написання по батькові позивача, а саме замість правильного ОСОБА_3 , -вказано ОСОБА_4 .

На усунення недоліків позовної заяви, представником позивача було надано копію довідки про доходи пенсіонера ОСОБА_1 , копію довідки за формою «ОК-5», докази направлення позовної заяви з додатками відповідачу. Зазначено, що у відповідача ОСОБА_2 , відсутній електронний кабінет в інформаційно-телекомунікаційній системі «Електронний суд». Вказано, що сума чистого оподатковувано доходу у вигляді провадження господарської діяльності та пенсії позивача за 12 місяців 2024 року становить 262 266,51 грн, що у свою чергу вказує на те, що максимальний судовий збір в розмірі 15 140,00 грн перевищує 5% розміру доходу ОСОБА_1 . Тому представник позивача просить звільнити позивача від сплати судового збору.

Позовна заява, яка подається, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1, 2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

За змістом ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Нормою ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» передбачено, що у 2025 році прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений: на 1 січня 2025 року 3028,00 гривні. Тобто мінімальний розмір судового збору за подання позовної заяви майнового характеру становить 3028,00 х 0,4 = 1211,20 грн. Максимальний розмір судового збору становить 3028,00 х 5 = 15140,00 грн.

Відповідно до п.12, 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Позивачем було заявлено три вимоги майнового характеру. Ціна позову була визначена у розмірі 6 701 600,00 грн.

Один відсоток від цієї суми становить 6 701 600,00 х1%= 67016,00 грн. Отже загальна сума судового збору, яка підлягає сплаті за три позовні вимоги перевищує максимальний розмір судового збору передбачений п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

При звернення до суду судовий збір не був сплачений. Це, у свою чергу, було однією із підстав для залишення позову без руху.

На виконання ухвали суду про залишення позову без руху, було надано довідку про доходи №0229 2122 0820 0208 від 06.03.2025, яка сформована засобами автоматичних систем Пенсійного фонду України. Згідно цієї довідки сума пенсії ОСОБА_1 за період з 01.01.2024 по 31.01.2025 складає 57 369,52 грн.

Також була надана довідка Пенсійного фонду України за формою «ОК-5», яка видана 05.03.2025 ,якою підтверджується суми заробітку для нарахування пенсії за період з 1998 року по 2016 рік.

Відповідно до ч.2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно п.1 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Розмір пенсії позивача за 2024 рік становить -52 910,40 грн. Відповідно 5% від цієї суми становить 52910,40 грн*5%=2645,52 грн.

Тобто розмір судового збору, який повинен сплатити позивач перевищує розмір пенсії, яка отримана позивачем у 2024 року. Доказів отримання інших видів доходу позивач не надав.

У той же час у заяві про усунення недоліків зазначено, що сума чистого доходу у вигляді провадження господарської діяльності та пенсії позивача за 12 місяців 2024 року становить 262 266,51 грн. На підтвердження доходів додано також податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2024рік.

5% від суми 262 266,51 становить: 262 266,51*5%=13 113,32 грн.

Відповідно до ч.3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки позов було подано в електронній формі, розмір судового збору ,який має сплатити позивач становить 15140,00*0.8= 12112, 00 грн.

Тобто розмір судового збору, який повинен сплатити позивач, не перевищує 5% розміру його доходу від суми 262 266,51 грн, за 2024 рік.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ "Kniat v. Poland" від 26.07.2005, пункт 44; Рішення ЄСПЛ "Jedamski and Jedamska v. Poland" від 26.07.2005, пункти 63-64).

Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року (справа N 613/76/16-ц провадження N 61-21868св18) вказав, що вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Докази реального доходу за 2024 рік, надані позивачем, не підтверджують скрутного матеріального становища, а сума судового збору, з урахуванням понижуючого коефіцієнту, не перевищує 5% доходу позивача за 2024 рік.

Серед іншого позивач у своєму позові вказав попередній розрахунок суми судових витрат, які поніс і які очікує понести позивач у зв`яку з розглядом справи, і який становить 120 000,00 грн.

Суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні відстрочення сплати судового збору чи звільнення від сплати такого збору.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Ураховуючи ціну позову, яка становить 6 701 600,00 грн, та суму заявлених попередніх витрат позивача у розмірі 120 000,00 грн, те, що позивач в позовній заяві стверджує, що в 2022 передав відповідачу 3 500 000 грн та від 2023 передав відповідачу 4 180 000 грн суд вважає, що у задоволенні клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору потрібно відмовити.

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин вважаю за необхідне надати позивачу повторно десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху та надати до суду докази сплати судового збору, або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону.

На підставі вище викладеного керуючись, ст. 4, 8 Закону України «Про судовий збір», ст.177, 185, ч.2 ст. 258, ст. 260, 293, 294, 335,337, ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 від імені якої діє адвокат Скіць Станіслав Миколайович до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, повторно залишити без руху.

Позивачу усунути недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, а саме: надати підтвердження сплати судового збору в розмірі 12112,00 (дванадцять тисяч сто дванадцять гривень 00 копійок) або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.10 ст.83 ЦПК України, докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.

В разі неусунення до встановленого терміну недоліків, зазначених в ухвалі, заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачеві з усіма додатками до неї.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.С. Сивокінь