Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/67/25
№ провадження 2/624/122/25
РІШЕННЯ

іменем України

селище Кегичівка 17 березня 2025 року

Кегичівський районний суд Харківської області у складі

головуючого судді - Куст Н.М.,

за участю т.в.о. секретаря судового засідання Ткаченко А.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу №624/67/25,

ім`я (найменування) сторін:

позивач: ОСОБА_1 ,

позивач: ОСОБА_2 ,

відповідач: Кегичівська селищна рада Харківської області,

суть вимог: визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Виклад позиції позивача.

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом в якому просять визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк у 60 днів з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування своїх позовних вимог зазначено, що 30 листопада 2021 року ОСОБА_3 посвідчила заповіт, у відповідності до якого вона заповіла позивачам належну її земельну ділянку площею 6,89 га, кадастровий номер: :02:000:0775.

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Власівка, Красноградського району, Харківської області і після її смерті відкрилась спадщина.

Постановами №1/02-31 від 08 січня 2025 року, №8/02-31 від 10 січня 2025 року приватного нотаріуса Берестинського районного нотаріального округу Мошкової Н.О. позивачам відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 на земельну ділянку площею 6,89 гектарів, кадастровий номер: :02:000:0775, яка розташована за адресою: Харківська область, Берестинський район (колишній Кегичівський Красноградський) район, Власівська сільська рада, оскільки згідно довідки, виданої Кегичівською селищною радою Берестинського (колишнього Красноградського) району Харківської області 16 грудня 2024 року за №18-39/429, спадкодавець на момент смерті була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 . На час відкриття спадкоємці із спадкодавцем проживали окремо, з заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку, встановленого чинним законодавством, до нотаріуса не звернулися, а тому відповідно до статті 1272 Цивільного кодексу вважаються такими, що не прийняли спадщину.

Вважають, що суд візьме до уваги об`єктивність та поважність пропуску нами строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме відсутність чіткого розуміння механізму подання відповідної заяви при наявності заповіту, фактичне прийняття нами спадщини, невеликий пропущений строк, відсутність інших спадкоємців, та визначить їм додатковий строк у 60 днів з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Процесуальні питання пов`язані з розглядом справи.

21 січня 2025 року позивачі звернулися до суду з позовом.

Ухвалою суду від 22 січня 2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 18 лютого 2025 року.

Ухвалою суду від 18 лютого 2025 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду на 17 березня 2025 року.

У судове засідання учасники судового розгляду не з`явились, про місце дату та час повідомлені у встановленому законом порядку, натомість надали заяви про розгляд справи у їх відсутність, окрім того:

позивачі позовні вимоги підтримали, просять судові витрати залишити за ними,

відповідач за наявності законних підстав не заперечують проти зодоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Фіксація судового розгляду справи технічними засобами не проводилась, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 мала на праві приватної власності земельну ділянку, кадастровий номер :02:000:0775 розміром 6,89 га, що підтвержується копією державного акту на право приватної власності на землю серії Р2 № 775413, виданий Кегичівською РДА 27 грудня 2002 року та копією витягу з ДРРП на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 262356402 (а.с.13-14).

Згідно копії заповіту від 30 листопада 2021 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповідала належну їй земельну ділянку площею 6,89 га, кадастровий номер :02:000:0775 , розташовану за адресою: Харківська область, Красноградський район, Власівська сільська рада, в таких частках ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 1/3 частка, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 2/3 частки. Заповіт посвідчений Мошковою Н.О. приватним нотаріусом Красноградської районного нотаріального округу Харківської області, зареєстровано в реєстрі за № 2083 (а.с.15).

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , вбачається, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 є сином ОСОБА_3 (а.с.8).

ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 (дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 », згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 ) (а.с.12), є онукою ОСОБА_3 , ( ОСОБА_5 зазначено батьком ОСОБА_1 , мати ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 (а.с.11).

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 виданого 28 травня 2024 року (а.с.17).

Відповідно до довідки від 16 грудня 2024 року № 18-39/429 ОСОБА_3 , 1938 року народження, на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 була зареєстрована та постійно проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.18).

Згідно постанови приватного нотаріуса Берестинського районного нотаріального округу Мошкової Н.О. від 08 січня 2025 року №1/02-31 відмовлено ОСОБА_1 у вчинені нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 на 2/3 частки у праві власності на земельну ділянку площею 6,89 га, кадастровий номер :02:000:0775, розташованої за адресою: Харківська область, Берестинський (колишній Кегичівський, Красноградський) район, Власівська сільська рада, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, відповідно до ст. 1272 ЦКУ. (а.с.19).

Згідно постанови приватного нотаріуса Берестинського районного нотаріального округу Мошкової Н.О. від 10 січня 2025 року №8/02-31 відмовлено ОСОБА_2 у вчинені нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 на 1/3 частки у праві власності на земельну ділянку площею 6,89 га, кадастровий номер :02:000:0775, розташованої за адресою: Харківська область, Берестинський (колишній Кегичівський, Красноградський) район, Власівська сільська рада, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, відповідно до ст. 1272 ЦК України (а.с.20).

На поважність причини пропуску позивачами надано ОСОБА_2 довідку №9012 від 20 листопада 2024 року виданої КНП «міська поліклініка №8 про перебування її на амбулаторному лікуванні з 10 листопада 2024 року по 01 грудня 2024 року, з діагнозом ГРВІ, гострий бронхіт (а.с. 36).

ОСОБА_1 , 1961 року народження знаходився на амбулаторному лікуванні в КНП Берестинського ЦПМСП з 23 листопада по 29 листопада 2024 року, що підтверджується довідкою лікаря Берестинського центру первинної медико-санітарної допомоги (а.с.32).

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Як передбачено ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За загальним правилом (частина 1 статті 13 ЦПК України), суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, кожна з яких, відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Частиною 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що відповідно до статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 2 ст. 1270 ЦК України якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно до ст. 1216 ЦК України, спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною 2 ст. 1220 ЦК України передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Отже, часом відкриття спадщини є день смерті ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , і саме з цього часу починається строк для прийняття спадщини спадкоємцями.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61/21447св19).

Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців: 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

У встановлений законом строк позивачі не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із хворобою, що підтверджується відповідними документами.

А тому, у встановлений законом для прийняття спадщини строк, позивачі не мали можливості звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою.

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що суди відкривають провадження по справам у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Це положення також закріплено у інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/04-13 від 16 травня 2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Також, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Згідно зазначеної вище Постанови Пленуму Верховного Суду України поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Обставини, на які посилаються позивачі, як на підстави пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 заслуговують на увагу та на думку суду є поважними причинами.

Доказів, які спростовують твердження позивача щодо поважності причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини суду не надано. Відповідачем заперечень не надано.

Позивач просить залишити судові витрати за ним, тому підстав для їх розподілу суд не вбачає.

Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду ухвалюються, складаються і підписуються складом суду, який розглянув справу.

Керуючись ст. 3, 10, 11, 15, 60, 61, 159, 174, 208, 209, 212, 213-215, 222, 223 ЦПК України, ст. 1217, 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Кегичівської селищної ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

ВизначитиОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк у 60 днів з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи Харківському апеляційному суду або через Кегичівський районний суд Харківської області, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Власівка Кегичівського району Харківської області, паспорт серії НОМЕР_5 , ІПН НОМЕР_6 , зареєстрований та проживає: АДРЕСА_2 ,

позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка с. Власівка Кегичівського району Харківської області, паспорт № НОМЕР_7 , ІПН НОМЕР_8 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_3 ,

відповідач: Кегичівська селищна рада Харківської області, місцезнаходження: 64003, Харківська область, Берестинський район, сел. Кегичівка, вул. Волошина, буд. 33, .

Суддя Н.М. Куст