Рішення

Іменем України

17 березня 2025 року

смт Краснопілля

справа № 587/40/25

провадження № 2/578/121/25

Краснопільський районний суду Сумської області у складі:

головуючого судді - Косар А. І.

розглянув у письмовому провадженні у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу

ім`я (найменування) сторін:

позивач: ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК» /скорочене найменування банку- АТ "УКРГАЗБАНК"/

в особі керівника юридичної особи в порядку самопредставництва Петренко Оксани Ігорівни

відповідач: ОСОБА_1

предмет позову: спір про стягнення заборгованості

і установив:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2025 року АТ "УКРГАЗБАНК" в особі керівника в порядку самопредставництва в системі «Електронний суд» звернулося до Сумського районного суду Сумської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості, у якому просить стягнути із ОСОБА_1 на свою користь заборгованість за Договором про споживчий кредит станом на 04.12.2024 у загальному розмірі 61 919.06 грн, яка складається із: заборгованість по кредиту поточна - 26 244.84 грн, заборгованість по кредиту прострочена - 20 222.82 грн, заборгованість по процентах поточна - 1 157.84 грн, заборгованість по процентах прострочена - 13 993.56 грн, а також судові витрати, що складаються із судового збору у розмірі 2 422.40 грн.

Позовні вимоги позивач мотивує тим, що з метою отримання банківських послуг відповідач ОСОБА_1 звернувся до банку та підписав заяву-договір №2023/І_С/303-Z2351231-01 про приєднання до Правил відкриття та обслуговування рахунків фізичних осіб та надання послуг за платіжними картками АТ "УКРГАЗБАНК" з програмою кредитування:"ЕКО-кредитка". На підставі вказаної заяви укладено кредитний договір № 2023/ОВР/303-001011. ОСОБА_1 на підставі укладеного кредитного договору отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту дозволеного овердрафту строком на 12 місяців з можливістю пролонгації. Можлива сума кредиту 0.00 - 300 000 грн, відсоткова сума 43,00 % річних. Відповідно до виписки з рішення веріфікатора та андерайтеря від 17.05.2024 позичальнику пролонговано надання кредиту у формі овердрафту на 12 місяців. При цьому надходжень на картковий рахунок відповідача не вистачало для покриття його витрат, у зв`язку з чим виникла прострочена заборгованість за рахунком, а саме овердрафт. Стверджує, що у порушення умов Договору комплексного банківського обслуговування відповідач свої зобов`язання належним чином не виконав, у зв`язку з чим станом на 04.12.2024 у відповідача виникла заборгованість у загальному розмірі 61 919.06 грн, яка складається із строкової та простроченої заборгованості по кредиту і процентах. При зверненні з позовом до суду позивач сплатив судовий збір у розмірі 2 422.40 грн як за позовну вимогу майнового характеру. АТ "УКРГАЗБАНК" є банком з часткою держави у статутному капіталі 94,9 %, а відтак звернення до суду із зазначеним позовом зумовлено захистом інтересів держави.

Рух справи у суді першої інстанції

6 січня 2025 Ухвалою Сумського районного суду Сумської області цивільну справу № 587/40/25 за позовною заявою АБ "УКРГАЗБАНК" в особі керівника в порядку самопредставництва до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості передано на розгляд до Краснопільського районного суду Сумської області за підсудністю.

11.02.2025 Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями судову справу визначено головуючому судді Алевтині Іванівні Косар.

17 лютого 2025 року Ухвалою суд прийняв позовну заяву та відкрив провадження у судовій справі; постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Вказаною ухвалою відповідачу наданий строк для подання заяви із обґрунтованими запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, а також строк для подання відзиву на позов.

17 березня 2025 року суд ухвалив рішення у справі.

Аргументи учасників справи

Представник позивача про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідач про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідач відзиву на позов, заяви із обґрунтованими запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, чи клопотанням про розгляд справи за участю сторін до суду не направив.

Виходячи з цього, суд уважає за можливе розглядати справу за наявними в ній доказами.

Розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України /далі-ЦПК/.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Установлено, що 22.05.2023 відповідач ОСОБА_1 підписав заяву-договір №2023/І_С/303-Z2351231-01 про приєднання до Правил відкриття та обслуговування рахунків фізичних осіб та надання послуг за платіжними картками АТ "УКРГАЗБАНК" з програмою кредитування:"ЕКО-кредитка". На підставі вказаної заяви укладено кредитний договір № 2023/ОВР/303-001011, внаслідок якого відповідачу було відкрито на картковий рахунок та субрахунок, на якому орієнтовна сума кредиту 10 000.00 грн, можлива сума кредиту 0,00 - 300 000.00 грн, тип кредиту - ліміт дозволеного овердрафту, щомісячний платіж по кредиту: 7 % мінімум 50.00 грн, пільговий період 70 днів, процентна ставка - 43,00% річних, процентна ставка на прострочену заборгованість: на період військового стану на території країни - 43 %, далі - 48%, комісія за видачу кредиту 2,99 % та строком на 12 місяців з можливістю пролонгації /ас 21-24/.

Відповідно до виписки з рішення веріфікатора та андерайтеря від 17.05.2024 позичальнику ОСОБА_1 пролонговано надання кредиту у формі овердрафту за програмою кредитування «ЕКО-кредитка»: пакет«ЕКО-кредитка», ліміт кредитування: 49 400.00 грн строком на 12 місяців /ас 70 на звороті/.

Позивач свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме, надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором, а відповідач протягом періоду дії договору користувався вказаною платіжною карткою, що підтверджується випискою по особовому рахунку за період з 22.05.2023 по 04.12.2024 /ас 15-19/.

Так, банк свої зобов`язання за кредитним договором виконав в повному обсязі, надавши позичальнику кредитні кошти, у встановленому договором розмірі, однак відповідач від виконання своїх зобов`язань ухиляється.

Як вбачається із розрахунку заборгованості відповідача за Договором №2023/ОВР/303-001011 від 22.05.2023 на відкриття карткового рахунку та обслуговування банківської платіжної картки АТ "УКРГАЗБАНК" /ас 71-72/ станом на 04.12.2024 становить 61 919.06 грн, що складається з 26 244.84 грн - заборгованість по кредиту (поточна); 20 222.82 грн - заборгованість по кредиту (прострочена); 1 157.84 грн - заборгованість по процентах (поточна); 13 993.56 грн - заборгованість по процентах (прострочена).

2. Мотивувальна частина

Позиція Суду

Згідно з пунктом 6 статті 3 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) справедливість, добросовісність та розумність належать до загальних засад цивільного законодавства.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК).

Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05.09.2019 в справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19)).

Реалізація принципу змагальності в цивільному процесі та доведення сторонами перед судом переконливості поданих доказів є конституційною гарантією (стаття 129 Конституції України).

Розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд доходить висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено статтею 279 ЦПК.

Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.

Позов АТ "УКРГАЗБАНК" " в особі керівника в порядку самопредставництва до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості підлягає задоволенню з таких підстав.

Мотиви, з яких виходить Суд, та застосовані норми права

Згідно зі статтею 14 ЦК цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Згідно з частинами 1, 2 статті 207 ЦК правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Згідно із статтею 626 ЦК, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків; договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає із суті договору.

Відповідно до стст. 6, 627 ЦК, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Статтею 629 ЦК встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно з частиною першою статті 633 ЦК публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язаний надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти /стаття1054 ЦК/.

Відповідно до частини першої статті 1066 ЦК за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Згідно з чч.1,2 статті 1069 ЦК, якщо відповідно до договору банківського рахунка банк здійснює платежі з рахунка клієнта, незважаючи на відсутність на ньому грошових коштів (кредитування рахунка), банк вважається таким, що надав клієнтові кредит на відповідну суму від дня здійснення цього платежу. Права та обов`язки сторін, пов`язані з кредитуванням рахунка, визначаються положеннями про позику та кредит (параграфи 1і2 глави 71цього Кодексу), якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з частиною першою статті 509 ЦК зобов`язанням є правовідношення в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконані робочу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до частини другої статті 639 ЦК якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

При оформленні кредиту, заява на отримання кредиту, підписується повнолітньою, дієздатною особою (здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання /стаття 30 ЦК/.

Так, банк свої зобов`язання за кредитним договором виконав в повному обсязі, надавши позичальнику кредитні кошти, у встановленому договором розмірі, однак відповідач від виконання своїх зобов`язань ухиляється.

Як вбачається із розрахунку заборгованості відповідача за Договором №2023/ОВР/303-001011 від 22.05.2023 на відкриття карткового рахунку та обслуговування банківської платіжної картки АТ "УКРГАЗБАНК" /ас 71-72/ станом на 04.12.2024 становить 61 919.06 грн, що складається з 26 244.84 грн - заборгованість по кредиту (поточна); 20 222.82 грн - заборгованість по кредиту (прострочена); 1 157.84 грн - заборгованість по процентах (поточна); 13 993.56 грн - заборгованість по процентах (прострочена).

Факт перерахування кредитних коштів та правильність наданих товариством розрахунку заборгованості не спростована відповідачем в установленому законом порядку, вказаний розрахунок суд приймає до уваги як належний та допустимий доказ. У спростування зазначених представником позивача доводів, відповідач будь яких доказів не надав.

Суд вважає, що позивачем доведено факт виникнення зобов`язальних правовідносин між сторонами, зокрема, шляхом укладання договору кредиту між АТ "УКРГАЗБАНК" та відповідачем. При цьому, АТ "УКРГАЗБАНК" належним чином виконало свої обов`язки по наданню кредиту, а відповідач отримав кредитні кошти, але належним чином не виконував свої обов`язки за договором.

Відповідно до статті 526 ЦК зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

В силу приписів статті 530 ЦК, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до статті 536 ЦК за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами.

Згідно зі статтею 599 ЦК зобов`язання припиняються виконанням проведеним належним чином.

Відповідно до статті 611 ЦК у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору.

Згідно з частиною першою статті 612 ЦК боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Статтею 1049 ч.1 ЦК визначено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Згідно зі статтею 1050 ЦК, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього кодексу.

Згідно зі статтею 625 ЦК, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, наданий позивачем розрахунок заборгованості за договором, відповідачем жодним чином спростовано не було.

Позивач свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме, надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором, а відповідач протягом періоду дії договору користувався вказаною платіжною карткою, що підтверджується випискою по особовому рахунку за період з 22.05.2023 по 04.12.2024 /ас 15-19/.

При цьому,як вбачається з виписки по особовому рахунку з 22.05.2023 по 04.12.2024 /ас 15-19/, що відповідач частково сплачував заборгованість за договором, що свідчить про визнання ним факту укладення кредитного договору між ним та АТ «УКРГАЗБАНК», та те, що йому були відомі умови кредитування.

Крім цього, 25.10.2024 АТ «УКРГАЗБАНК» направив на адресу відповідача вимогу про дострокове повернення кредиту з повідомленням про наслідки невиконання умов договору, яка залишилась без реагування /ас 14/.

Станом на 04.12.2024 відповідач не вніс кошти на погашення заборгованості перед позивачем.

Згідно зі статтею 5 ЦПК здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до частини першої статті 89 ЦПК суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Надані позивачем докази щодо укладення кредитного договору, отримання відповідачем грошових коштів у позику та розміру заборгованості є належними, допустимими і достовірними, і відповідачем спростовані не були.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги.

Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Таким чином, АТ «УКРГАЗБАНК» має право звернутись до суду за захистом своїх порушених прав, які мають бути ефективно захищені шляхом стягнення з Боржника/Відповідача заборгованості. Такий спосіб захисту є належним, ефективним і правомірним і в повній мір відповідає правовій природі цивільних відносин, що існують між Позивачем і Відповідачем.

Відповідно до приписів статті 263 ЦПК судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позов є обґрунтованим і підставним до задоволення.

При вирішенні даного спору, суд також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Зазначений Висновок також акцентує увагу й на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також відрізних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й відрізних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Щодо розподілу судових витрат

Ставка судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір». Таким чином, в разі якщо ціна позову становить менше 201 866,67 гривень (201 866,67 * 1,5% = 3 028,00 грн), то судовий збір за подання такого позову має бути сплачений у мінімальному розмірі 3 028,00 гривень.

Вказаний позов подається в електронній формі та сформований в системі «Електронний суд», тому на підставі частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір», та з урахуванням правової позиції, викладеної 16 листопада 2022 року Великою Палатою Верховного Суду при розгляді справи № 916/228/22, до зазначеного розміру судового збору застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

У цій справі за подачу позову про стягнення заборгованості у загальному розмірі 61 919.06 грнпозивачем сплачений судовий збір в розмірі 2 422.40 грн /3028,00 грн * 0,8 /, що узгоджується з приписами статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Частиною першою статті 141 ЦПК встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги задоволено повністю, з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в розмірі 2 422,40 грн.

Керуючись стст. 141, 258, 259, 263-265, 268, 272, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, Краснопільський районний суд Сумської області, -

Ухвалив:

Задовольнити позов ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК»в особі керівника юридичної особи в порядку самопредставництва Петренко Оксани Ігорівни до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК»() заборгованість за Договором №2023/ОВР/303-001011 від 22.05.2023 у загальному розмірі 61 919 (шістдесят одна тисяча дев`ятсот дев`ятнадцять) грн 06 коп., що складається з 26 244.84 грн - заборгованість по кредиту (поточна); 20 222.82 грн - заборгованість по кредиту (прострочена); 1 157.84 грн - заборгованість по процентах (поточна); 13 993.56 грн - заборгованість по процентах (прострочена).

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК»() в рахунок відшкодування понесених судових витрат по сплаті судового збору за подання позову 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частина п`ята статті 268 ЦПК).

Інформація про сторони та інших учасників справи:

позивач: ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК» ,місцезнаходження юридичної особи: вулиця Єреванська, буд. 1, місто Київ, 03087,Україна; E-mail: в особі керівника юридичної особи в порядку самопредставництва Петренко Оксани Ігорівни

представник позивача: Петренко Оксана Ігорівна уповноважена Наказом АБ "УКРГАЗБАНК" № 326-Н/ПТ від 17.12.2020 вчиняти дії від імені юридичної особив порядку самопредставництва, адреса Дніпро, РНОКПП: НОМЕР_2 ; E-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1

відповідач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , Паспорт громадянина України НОМЕР_3 ; встановлене місце реєстрації: АДРЕСА_1 .

Суддя А. І. Косар