Справа №760/6993/19 2/760/110/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2025 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого-судді - Букіної О.М.,

при секретарі - Черчукан В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

07.03.2019 до Солом`янського районного суду м. Києва надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним, у якій позивач просить суд:

визнати заповіт, який складений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на ім`я ОСОБА_2 , посвідчений державним нотаріусом дев`ятої київської державної нотаріальної контори, недійсним.

07.03.2019 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану справу було передано до провадження судді Букіної О.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 11.03.2019, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним, - було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

11.04.2019 до суду від позивача ОСОБА_1 надійшла заява та позовна заява в новій редакції, подані на виконання вимог ухвали суду від 11.03.2019 про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 12.04.2019, прийнято справу до провадження Солом`янського районного суду м. Києва, відкрито провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним, та призначено справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження.

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 подано заяву про забезпечення доказів.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 12.04.2019, заяву ОСОБА_1 про забезпечення доказів, задоволено.

Витребувано з Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори заповіт, який був складений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на ім`я ОСОБА_2 та посвідчений 06.08.2016 державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори.

14.08.2019 до суду від Головного територіального управління юстиції у місті Києві Міністерства юстиції України надійшли письмові пояснення.

19.11.2019 Дев`ятою київською державною нотаріальною конторою надано до суду оригінал заповіту, посвідченого від імені ОСОБА_4 , 06 серпня 2016 року за реєстровим № 6-598 та документи, на підставі яких він посвідчувався, для проведення судово-психіатричної експертизи.

20.02.2020 до суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 про призначення судово-психіатричної експертизи та заяву про витребування з Київської міської клінічної лікарні онкологічного центру Поліклінічного відділення (м. Київ, вул. Верховинна, 69) оригіналу амбулаторної карти ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 20.03.2020 року, клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 про витребування доказів, задоволено.

Витребувано з Київської міської клінічної лікарні онкологічного центру Поліклінічного відділення (м. Київ, вул. Верховинна, 69) оригінал амбулаторної карти ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У підготовчому засіданні представником відповідача та третьої особи-2 ОСОБА_6 було заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 19.03.2021, у задоволенні заяви представника відповідача про залишення позову без розгляду в порядку п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, відмовлено.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 11.07.2024, витребувано повторно з Київської міської клінічної лікарні онкологічного центру Поліклінічного відділення (м. Київ, вул. Верховинна, 69) оригінал амбулаторної карти ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Витребувано з Дев`ятої київської державної нотаріальної контори (03087, м. Київ, вул. Волинська, 6) належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи, яка була заведена після смерті гр. ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва від 11.07.2024 підготовче засідання було закінчено, а справу призначено до судового розгляду 03.10.2024 на 12.00 год.

Проте, позивач у судове засідання повторно не з`являється, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення судових повісток за адресою, вказану у позові, проте рекомендовані поштові відправлення тричі поспіль повернуті до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Оцінюючи наявні у справі матеріали та поведінку позивача, як сторони у справі, суд вважає, що позивач неодноразово, тобто повторно не з`являється в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини другої статті 2 ЦПК України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства, що випливає з приписів п.п.2, 11 ч.3 ст. 2 ЦПК України).

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Відповідно до принципу 2 Рекомендацій № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення функціонування правосуддя, ухвалених Комітетом Міністрів Ради Європи на 367 засіданні заступників міністрів 28 лютого 1984 року, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, такі як накладення штрафу, відшкодування завданих збитків або позбавлення права на процесуальну дію; в особливих випадках суд має бути у змозі стягнути судові витрати з адвоката.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

За приписами пункту 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08 листопада 2005 року у справі № 36655/02 «Смірнова проти України», рішення ЄСПЛ від 27 квітня 2000 року у справі № 30979/96 «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France)). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30 листопада 2006 року у справі «Красношапка проти України»).

Під зловживанням процесуальними правами слід розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав.

З рішень Європейського суду вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи у його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд звертає увагу, що справа в провадженні суду перебуває тривалий час на думку суду, позивачу було забезпечено достатньо можливостей для подання всіх необхідних документів, клопотань, які би забезпечили належне використання своїх процесуальних прав та доведення своєї позиції щодо своїх позовних вимог.

Крім того, суд зауважує, що судовою системою у достатній мірі забезпечено реалізацію учасникам процесу своїх прав і обов`язків з метою повідомлення про причини неявки в судові засідання, а саме електронною поштою, шляхом направлення документів поштовим зв`язком або ж особистою подачею через канцелярію суду.

Проте, позивач жодних заяв чи клопотань до суду після закриття підготовчого судового засідання не подавав. Своєї позиції щодо поданого позову та заявленого клопотання про призначення у справі судової експертизи, як і її актуальності на даний час не висловив, що перешкоджає подальшому розгляду справи по суті.

Таким чином, суд вважає, що позивач втратив зацікавленість у розгляді даної справи та доведення правомірності своїх вимог.

Разом з тим, на позивача окрім прав покладені обов`язки, а оскільки позивач повторно не з`явився в судове засідання, не цікавиться розглядом справи, клопотання про розгляд справи за його відсутності суду не подав, а неявка позивача перешкоджає розгляду даної справи, суд приходить до висновку про залишення поданого позову без розгляду.

Суд роз`яснює позивачу, що залишення позову без розгляду не перешкоджає останньому на повторне звернення до суду у загальному порядку.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.44,158, 223,257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним, залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 17.03. 2025.

Суддя О.М.Букіна