Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
провадження №2/279/378/25
Справа № 279/7536/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2025 року м.Коростень Житомирської області

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Волкової Н.Я., з секретарем Пригоцькою Я.О., розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу №279/7536/24 за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Коростенської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, зазначивши, що згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 20.02.2020 року він є власником 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 , яка перейшла йому у спадщину від померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Вказана квартира належала його дідові ОСОБА_3 та його бабі ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 08.12.1998 року.

На даний час його метою є прийняття у спадщину іншої 1/2 частки даної квартири за законом. ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько ОСОБА_5 , який є сином ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Окрім його батька ОСОБА_5 інших дітей у його батьків не було. За заявами інших осіб спадкові справи не заводилися.

Листом приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області від 18.11.2024 № 440/02-14 роз`яснено його право звернутися до суду з позовом про продовження строку для прийняття спадщини.

Раніше він не міг подати заяву на прийняття спадщини, оскільки у нього не було правовстановлюючого документу у виді свідоцтва про право власності на житло від 08.12.1998 року. Його баба 17.02.2018 року, склала на нього заповіт, а у подальшому по день своєї смерті постійно лікувалася і була зареєстрована в КУ "Пугачівський психоневрологічний інтернат". Коли помер дід, то баба була живою, тому він вважав, що саме вона як його дружина і співвласик житла, має всі майнові права на це житло.

Доступ до квартири він отримав після того як прийняв спадщину 20.02.2020 року, хоча фактично продовжував проживати за адресою своєї реєстрації по АДРЕСА_2 . Оскільки він не бачив свідоцтва про право власності на житло від 08.12.1998 року у вказаній квартирі та не знав, де воно знаходиться, то вирішив, що підстав для прийняття спадщини після його діда у нього немає, тому не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У кінці жовтня 2024 року свідоцтво про право власності на житло від 08.12.1998 року йому передала незнайома особа, сказавши, що вони знаходилися за її останнім місцем проживання у медичному закладі. Просив визначити додатковий строк в один місяць з моменту набрання рішенням суду чинності для подачі до приватного нотаріуса чи до державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його діда ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Позивач просив розгляд справи провести у його відсутність, подавши письмову заяву. Представник Коростенської міської ради проти задоволення вимог не заперечив, подавши про це письмову заяву. Дослідивши письмові матеріалами справи та проаналізувавши їх в сукупності, суд дійшов висновку про наступне: Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер дід позивача ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина за законом.

Позивач, як син померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 до смерті діда його батька ОСОБА_5 , є спадкоємцем померлого за правом представлення. Відповідно до листа нотаріуса №440/02-14 від 18.11.2024 року спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 , не заводилась, на момент смерті він був зареєстрований один.

Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 20.02.2020 року ОСОБА_1 є власником 1/2 (однєї другої) частки квартири АДРЕСА_3 , яку успадкував після смерті бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що свідчить про те, що позивач не міг не бути обізнаним про те, що померла є власником лише 1/2 частини квартири, отже спадщину після смерті свого чоловіка ОСОБА_3 не оформила.

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 08.12.1998 року власниками квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , були ОСОБА_3 та ОСОБА_6 . Оскільки позивач оформив свої права після смерті спадкодавця ОСОБА_6 на майно, яке входило до складу спільного зі ОСОБА_3 майна, то не міг не мати правовстановлюючого документу на таке майно.

Відповідно до ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України // затв. наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 зі змінами (далі:Порядок).

Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Згідно ст.1272,ч.3 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (абз.6 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року).

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Позивач звернувся до нотаріуса щодо спадкування майна ОСОБА_3 , який помер у 2017 році, у грудні 2024 року, тобто за минуванням 7 років з часу смерті.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач вказує як на причину пропущення ним строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини те, що він не був обізнаний щодо неприйняття спадщини іншим спадкоємцем, однак про такий факт він довідався не пізніше 2020 року. Такі обставини позивач вважає непереборними та незалежними від нього, однак не доводить їх існування протягом 7 років після смерті спадкодавця.

Однак, позивач не міг не знати про існування спадкового майна та його неприйняття іншим спадкоємцем, оскільки померлому належала частина у майні, яке ним успадковано після іншого спадкодавця.

За таких обставин суд дійшов висновку про те, що позивачем не подано доказів поважності причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, тому позовні вимоги як необгрунтовані задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.263-265 ЦПК України, ст.1272 ЦК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовних вимог про визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 в м.Коростень Житомирської області, відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня проголошення (складення) рішення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Сторони:

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 .

Відповідач: Територіальна громада в особі Коростенської міської ради 11500, Житомирська, м.Коростень, вул.Грушевського, 22, .

Суддя Волкова Н.Я.