У Х В А Л А

"14" березня 2025 р.

м. Київ

справа № 755/20757/24

провадження № 2/755/4743/25

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., перевіривши додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, по позовній заяві Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , Державний реєстратор філії комунального підприємства Київської міської ради «Готово» міста Києва Чуйко Ганна Гергіївни, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тригуб Євгенія Олегівна про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію права приватної власності, припинення права власності, звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та приведення її у придатний для використання стан,

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , Державний реєстратор філії комунального підприємства Київської міської ради «Готово» міста Києва Чуйко Ганна Гергіївни, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тригуб Євгенія Олегівна про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію права приватної власності, припинення права власності, звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та приведення її у придатний для використання стан.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28.11.2024 року вищезазначену позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

У зв`язку із не усуненням позивачем недоліків, зазначених в ухвалі суду від 28.11.2024 року, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 09 грудня 2024 року позовну заяву повернуто позивачу.

Постановою Київського апеляційного суду від 27.02.2025 року ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 09 грудня 2024 року скасовано та справу передано до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Як убачається із змісту постанови Київського апеляційного суду від 27.02.2025 року апелянтом зауважено, що 02.12.2024 року позивачем було направлено до Дніпровського районного суду м. Києва заяву про усунення недоліків.

Разом з тим, згідно бази вхідної кореспонденції Дніпровського районного суду м. Києва від позивача Київської міської ради по справі № 755/20757/24 жодної заяви на виконання ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 28.11.2024 року - не надходило.

Згідно матеріалів справи № 755/20757/24 позивачем Київською міською радою до Київського апеляційного суду жодного доказу на виконання ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 28.11.2024 року - не надано.

Таким чином, задля дотримання норм статей 175-177 ЦПК України при зверненні з позовом до суду, та вивчивши матеріали позовної заяви, суддя дійшов висновків, що позовна заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, з огляду на наступне.

Виконання завдань цивільного судочинства залежить від встановлення судом у справі об`єктивної істини та правильного застосування норм матеріального і процесуального права. Для цього Цивільний процесуальний кодекс України покладає на суд обов`язок, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створювати необхідні умови для всебічного і повного дослідження обставин справи.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. 1, 3 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: зазначення ціни позову, яка визначається вартістю майна.

Згідно положення ч. 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим, ураховуючи майновий характер спірних правовідносин, а саме в частині зобов`язання відповідача повернути територіальній громаді нерухоме майно, що є вимогою майнового характеру про витребування майна з чужого незаконного володіння, а саме: земельну ділянку площею 151,2 кв.м. по АДРЕСА_1 , з обліковим кодом 66:010:0015, зміст позовної заяви має містити ціну позову, яка має бути визначена позивачем вартістю заявленого позивачем нерухомого майна, зокрема: вартістю земельної ділянки площею 151,2 кв.м. по АДРЕСА_1 , що має підтверджуватися Звітом про оцінку цього майна, чинним станом на день звернення позивача з позовом до суду, тобто не більше шести місяців з дня проведення оцінки такого майна, - що є вимогою п. 3 ч. 3 ст. 175 та п. 2 ч. 1 ст. 176 Цивільного процесуального кодексу України. При цьому позивачем не долучено до матеріалів позовної заяви доказів вчинення позивачем дій щодо оцінки спірного нерухомого майна або доказів відмови експертної установи в наданні висновку щодо оцінки майна станом на день звернення позивача з даним позовом до суду, за відсутності в чинному законодавстві норм-виключення обов`язку визначення позивачем ціни позову у встановленому законом порядку.

Таким чином, позивачем має бути зазначено ціну позову за звітом про оцінку спірного нерухомого майна, строк якого не перевищує шести місяців з дня такої оцінки.

Крім того, за ч. 1 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Тобто, у разі відсутності документів, які є підставою для звільнення позивача від сплати судового збору, позивачем має бути сплачено судовий збір відповідно до вимог та в порядку, встановленому Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 1 січня 2024 року становить 3 028,00 грн.

Разом з тим, позивач до суду звернувся з чотирма вимогами немайнового характеру, а саме: з трьома вимогами про скасування рішень державного реєстратора, вимогою про приведення об`єкту нерухомості (земельної ділянки) до попереднього стану, та з однією вимогою майнового характеру (щодо витребування майна (земельної ділянки) з чужого незаконного володіння).

Таким чином, ураховуючи, що позивач звернувся з досліджуваним позовом до суду 10.11.2024 року, позивач зобов`язаний був сплатити судовий збір за чотири вимоги немайнового характеру у розмірі 12 112,00 грн. (3 028,00 грн.*4= 12 112,00 грн.) та за одну вимогу майнового характеру у розмірі 1,5 відсотка ціни позову (але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб). Однак, позивачем ціну позовну не визначено.

При цьому позивачем в якості доказу сплати судового збору долучено до позовної заяви платіжну інструкцію № 1573 від 01.11.2024 року про сплату судового збору у розмірі 12 112,00 грн.

Таким чином, позивачем на виконання приписів даної ухвали суду має бути визначено ціну позову, яка визначається вартістю спірного нерухомого майна, та має бути доплачено судовий збір у розмірі 1,5 відсотка від ціни позову.

Згідно положення ч. 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 3 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Разом з тим, на підтвердження обставин, викладених позивачем у змісті позовної заяви, позивачем має бути долучено до матеріалів заяви належним чином засвідчені документи, на підставі яких ГК Автолюбителів «Дніпровський» здійснює свою господарську діяльність на спірній земельній ділянці по АДРЕСА_1 з часу виникнення спірних правовідносин, тобто з часу видачі довідки на спірне нерухоме майно (гаражний бокс) 04.11.2016 року.

Крім того, позивачем заявлено клопотання про витребування ряду копій письмових доказів (реєстраційних справ), однак позивачем не долучено до позовної заяви докази того, що позивачем здійснено всі залежні від нього дії, спрямовані на отримання вказаних доказів, що є правилом подання доказів, урегульованим чинним процесуальним законодавством України, ураховуючи, що позивач як власник спірної земельної ділянки має право на ознайомлення з витребовуваними документами та отримання їх копій.

При цьому зміст позовної заяви не містить обґрунтування підстав витребування таких документів, не зазначено, які фактичні обставини містять витребовувані документи, що впливають на вирішення предмету спору, та які не містяться в документах, що вже долучено до матеріалів позовної заяви.

Відповідно до ст. 53 Цивільного процесуального кодексу України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Таким чином, з огляду на виникнення спірних правовідносин з підстав видачі довідки ГК Автолюбителів «Дніпровський» на право державної реєстрації спірного гаражного боксу, а також розташування спірного гаражного боксу та спірної земельної ділянки на території ГК Автолюбителів «Дніпровський», позивачем має бути визначено процесуальний статус ГК Автолюбителів «Дніпровський», оскільки рішення суду може вплинути на права та обов`язки вказаної юридичної особи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , Державний реєстратор філії комунального підприємства Київської міської ради «Готово» міста Києва Чуйко Ганна Гергіївни, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тригуб Євгенія Олегівна про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію права приватної власності, припинення права власності, звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та приведення її у придатний для використання стан - залишити без руху.

Встановити позивачам строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: В.І. Галаган