Справа № 206/1229/25
Провадження № 2/206/1178/25
УХВАЛА

14 березня 2025 року суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Кушнірчук Р.О., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Торецької міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

11 березня 2025 року до Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшла вказана цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Торецької міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області про визнання права власності.

Перевіривши матеріали поданої заяви та додані до неї документи, суддя приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Так, порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов, визначених зокрема ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

В порушення п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містити адресу електронної пошти позивача, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта представника позивача.

Крім того, представник позивача на у відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України зазначила, що в неї наявний електронний кабінет в системі «Електронний суд», також, зазначила, що на підтвердження вказаної обставини до позовної заяви долучила відповідь на наявність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІСТС, однак до матеріалів позовної заяви такого документу долучено не було та навіть його не зазначено в переліку додатків.

Суддя звертає увагу, що відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Не зазначення представником позивача свого реєстраційного номеру облікової картки платника податків, а за його відсутності, серії та номеру паспорта, позбавляє суд можливості перевірити чи наявний у представника позивача електронний кабінет.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Пунктом 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» належним доказом підтвердження вартості майна є звіт про оцінку майна (акт оцінки майна).

Із матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач не зазначила ціну позову та не надала суду доказів про оціночну вартість спірної квартири.

Разом з тим, 09 березня 2021 року набрав чинності наказ Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року № 24 «Про внесення змін до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2021 року за № 239/35861.

Позивач не позбавлена можливості скористатися для визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості Єдиною базою даних звітів про оцінку (https://evaluation.spfu.gov.ua/), якою формується електронна довідка про його оціночну вартість (е-Довідка), яка є чинною впродовж 30 календарних днів.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, зі змісту позовної заяви встановлено, що рішенням № 74232600 від 23 липня 2024 року державним реєстратором позивачу ОСОБА_1 було відмовлено в проведенні державної реєстрації права власності на квартиру розташовану в АДРЕСА_1 , однак на підтвердження вказаної обставини дане рішення до позовної заяви долучено не було.

Згідно ч. 4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Так, представником позивача зазначено, що позивач звільнена від сплати судового збору на підставі п.п. 21, 22 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п.п. 21, 22 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: заявники - у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення, поданих у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, втрати документів, необхідних для отримання компенсації за пошкоджені та знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно; позивачі - у справах за позовами до держави-агресора Російської Федерації про відшкодування завданої майнової та/або моральної шкоди у зв`язку з тимчасовою окупацією території України, збройною агресією, збройним конфліктом, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Отже згідно вказаних норм Закону, звільняються від сплати судового збору саме заявники у справах про встановлення відповідних юридичних фактів, а також позивачі за подання позовів до держави-агресора російської федерації.

Разом з тим, враховуючи предмет та підстави даного позову (визнання права власності на нерухоме майно у зв`язку із відмовою державного реєстратора зареєструвати відповідне право), який пред`явлений до Торецької міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області, позивач не звільняється від сплати судового збору за подання даного позову на підставі вказаних норм Закону (п.п. 21, 22 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір»). Будь-яке інше тлумачення вказаної норми Закону, а саме розширення кола суб`єктів на яких поширюється ця норма не входить до компетенції місцевого суду.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у наведених законодавчих нормах дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі ст.ст. 12, 81 ЦПК України покладається на позивача.

Для визначення дійсної ціни позову та вирішення клопотання про звільнення від сплати судового збору, позивачу (представнику позивача) слід долучити до позовної заяви електронну довідку про оціночну вартість спірної квартири на час звернення до суду та визначити ціну позову у відповідності до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України. Крім того, позивачу (представнику позивача) слід надати суду докази, з яких можливо визначити майновий стан позивача, зокрема сукупний дохід позивача за 2024 рік (довідку з пенсійного фонду України, довідку з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та нарахованого податку, тощо.)

Відповідно до ч. 6 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В свою чергу, суддя звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Торецької міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області про визнання права власності залишити без руху.

Для виправлення зазначених в ухвалі недоліків встановити позивачу (представнику позивача) строк, який не може перевищувати 3 (трьох) днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Попередити, що у випадку не усунення в зазначений строк позивачем недоліків заяви, вона буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.О. Кушнірчук