Справа № 761/9000/25
Провадження № 2/761/5611/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Притула Н.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Національного комітету Товариство Червоного хреста України про скасування наказу, визнання недійсними записів у трудовій книжці, поновлення на роботі, стягнення невиплаченої заробітної плати, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

04.03.2025 року до суду надійшла зазначена позовна заява.

Вказана позовна заява мала недоліки, зокрема, заявник не надала докази сплати судового збору за 5 окремих вимог немайнового характеру, а тому ухвалою суду від 07.03.2025 року останню було залишено без руху та позивачу надано час на усунення недоліків.

11.03.2025 року до суду надійшла заява про усунення недоліків, в якій представник позивача зазначила, що твердження суду про те, що позивачем заявлено 5 окремих немайнових вимог є хибним, оскільки в позові заявлений один предмет спору і однорідні, похідні вимоги, які витікають з основної вимоги, основного предмету спору - поновлення на роботі незаконно звільненого працівника, тому вони не можуть вважатись окремими вимогами.

Вивчивши позовну заяву та заяву про усунення недоліків, суд вважає, що позивачем не було усунуто недоліки даного позову з огляду на наступне.

Конвенція у пункті 1 статті 6 закріпила право на справедливий судовий розгляд, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Доступ до суду є невід`ємним елементом права на справедливий судовий розгляд. ЄСПЛ неодноразово зазначав, що право на доступ до суду не є абсолютним і підлягає державному регулюванню, що допускається опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своїм характером закликає до врегулювання з боку держави, і це регулювання може варіюватися за часом і місцем відповідно до потреб і ресурсів суспільства й окремих осіб.

ЄСПЛ вважає необхідність сплати судових витрат легітимним обмеженням права на доступ до суду. Водночас розмір судових витрат у конкретній справі є істотним фактором, який дає змогу визначити, чи мала особа право на доступ до суду. Під час оцінки того, чи були дотримані вимоги доступу до суду у справах, які стосуються судових витрат, до уваги мають братися обставини конкретної справи, здатність заявника сплатити судові витрати, стадія, на якій перебуває провадження (рішення ЄСПЛ у справі Paykar Yev Haghtanak Ltd v. Armenia", № 21638/03, 20 December 2007).

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду Верховного Суду у своїй постанові від 18 вересня 2023 року у справі №758/5118/21 забезпечуючи єдність судової практики, погодилася з апеляційним судом і зазначила, що згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві та більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з поданої заяви про усунення недоліків, до останньої не було додано докази сплати судового збору в порядку та розмірі визначеному в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 07.03.2025 року.

Варто зазначити, що при вирішенні питання відкриття провадження у справі суд не оцінює позовні вимоги в контексті їх однорідності та єдності предмету позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Із урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу, оскільки заявником не усунуто недоліки даного позову.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Національного комітету Товариство Червоного хреста України про скасування наказу, визнання недійсними записів у трудовій книжці, поновлення на роботі, стягнення невиплаченої заробітної плати, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та зобов`язання вчинити дії - вважати неподаною та повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя: Н.Г. Притула