КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2/947/769/25
УХВАЛА

18.03.2025 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Калініченко Л.В.

при секретарі - Матвієвої А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі у залі суду в порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника позивача Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-5» - адвоката Верховець Ксенії Сергіївни про витребування доказів по цивільній справі за позовною заявою Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-5» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

В С Т А Н О В И В:

20.11.2024 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-5» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги за адресою: АДРЕСА_1 , в загальному розмірі 130390 гривень 61 копійка, яка складається з: основної суми заборгованості в розмірі 113163,94 грн., трьох відсотків річних від простроченої суми в розмірі 5664,00 грн., інфляційних витрат в розмірі 11562,67,00 грн. та судових витрат.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за вказаним позовом було розподілено судді Калініченко Л.В.

Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 04.12.2024 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського районного суду міста Одеси з повідомленням сторін по справі.

Разом з позовом, представником позивача заявлено клопотання про витребування доказів,відповідно до якого представник просить суд витребувати з Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради належним чином завірені копії матеріалів реєстраційної справи відносно квартири АДРЕСА_2 , з посиланням на те, що відповідні докази за необхідні для встановлення власника вказаної квартири, до якої надавались послуги заборгованість за якими заявлена до стягнення в даній справі, а також встановити чи не відчужувалась відповідна квартира, приймаючи що відповідні відомості відсутні у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно.

У судовому засіданні 18.03.2025 року представник позивача підтримала вказане клопотання та наполягала на його задоволенні.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення даного клопотання, з посиланням на відсутність відомостей про вжиття позивачем дій з самостійного отримання заявлених до витребування доказів.

Заслухавши пояснення представників сторін по справі, дослідивши подане до суду клопотання та оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі.

У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами 1-3 статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з вимогами ст.ст.124, 129 Конституції України, задачами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних, прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами судочинства є законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження та обов`язковість рішень суду до виконання.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» встановлено: «Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважать важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами».

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Оглянувши матеріали справи та подане до суду клопотання судом встановлено, що заявлені до витребування докази входять до предмета доказування по справі та пов`язані з предметом позову.

Щодо заперечень відповідача, суд вважає останні необґрунтованими, оскільки заявлені до витребування докази є матеріалами інвентаризаційної справи, які включають в себе різні складові матеріалів, зокрема, опис інвентаризаційної справи та інші документи, що характеризують об`єкт нерухомості, зокрема, копії паспортів фізичних осіб, копії реєстраційних номерів облікових карток фізичних осіб, які містять конфіденційну інформацію, а відтак заявлені до витребування докази належать до інформації з обмеженим доступом, що беззаперечно свідчить про неможливість самостійного отримання позивачем відповідних доказів в силу положень чинного законодавства.

Одночасно судом враховується, що позивачем отримання інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 08.10.2024 року щодо об`єкту дослідження - квартири АДРЕСА_2 , відповідно до якої у Державному реєстрі відсутні відомості щодо дан7ого об`єкту нерухомості.

Судом приймається, що у відповідності до п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість зокрема сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Судом враховується, що мета процесуального механізму витребування доказів є допомогти сторонам в отриманні доказів, які вони не можуть одержати самостійно, що підтверджується обов`язком особи, яка заявляє клопотання про витребування доказів, долучити до нього відомості про неможливість отримання таких доказів особисто.

При цьому Європейський суд зауважив, що національні суди, застосовуючи процесуальні норми, повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства.

Приймаючи викладене, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, підтвердження та встановлення усіх обставин по справі, оскільки докази, які просить витребувати представник позивача стосуються предмета доказування в цій справі, є необхідними для ухвалення законного та обґрунтованого рішення по даній справі, суд вважає клопотання обґрунтованим та підлягаючим до задоволення шляхом витребування з Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради належним чином завірених копій матеріалів інвентаризаційної справи щодо квартири АДРЕСА_2 .

Частиною 11 статі 84 ЦПК України визначено, зокрема, що в ухвалі про витребування доказів суд вирішує питання забезпечення чи попередньої оплати витрат осіб, пов`язаних із поданням відповідних доказів.

Враховуючи наведене, суд покладає витрати, пов`язані з витребуванням доказів по цьому судовому рішенні, у разі їх наявності, на заявника клопотання Житлово-будівельний кооператив «Молодіжний-5».

Керуючись ст. 84 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-5» про витребування доказів задовольнити.

Витребувати з Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради належним чином завірені копії матеріалів інвентаризаційної справи щодо квартири АДРЕСА_2 .

Копію ухвали для виконання направити до Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради.

Витрати пов`язані з виконанням ухвали суду покласти на - Житлово-будівельний кооператив «Молодіжний-5», .

Роз`яснити, що у разі неможливості подати витребувані докази до суду, необхідно повідомити суд про неможливість подати докази із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суд про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, передбачену законом, у тому числі суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Головуючий Калініченко Л. В.