Ухвала

13 березня 2025року

м. Київ

справа № 363/3902/13

провадження № 61-14632св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа - Вишгородська міська рада про виділення в натурі частки в праві власності на житловий будинок та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про поділ майна в натурі, що є в спільній частковій власності за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 09 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2023 року,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2013 року ОСОБА_6 звернулася до суду з позовом, у якому просила виділити їй в натурі частку в розмірі 3/10 на АДРЕСА_1 , а саме: коридор 1-1, ванна 1-2, житлова 1-4, кухня 1-5, котельня 1-6, літня кухня «С», сарай «Р», гараж «Д».

Вишгородський районний суд Київської області рішенням від 04 листопада 2014 року в задоволенні позову відмовив.

Апеляційний суд Київської області ухвалою від 11 лютого 2015 року рішення Вишгородського районного суду Київської області від 04 листопада 2014 року залишив без змін.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ ухвалою від 19 жовтня 2016 року рішення Вишгородського районного суду Київської області від 04 листопада 2014 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 11 лютого 2015 року скасував, справу направив на новий розгляд до суду першої інстанції.

У листопаді 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом, у якому просив поділити в натурі житловий будинок АДРЕСА_1 виділивши йому у власність відокремлену частину житлового будинку, яка становить 3/20 частини.

Вишгородський районний суд Київської області ухвалою від 16 листопада 2017 року прийняв до спільного розгляду з позовною заявою ОСОБА_6 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , третя особа - Вишгородська міська рада, про виділення в натурі часток у праві власності на житловий будинок зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_6 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , про поділ в натурі майна, що є в спільній частковій власності.

Вишгородський районний суд Київської області ухвалою від 08 грудня 2021 року залучив до участі у справі правонаступника ОСОБА_6 - ОСОБА_1 , та правонаступників ОСОБА_7 - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

У лютому 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою в новій редакції, в якій просила виділити їй в натурі її частку в розмірі 3/10 із будинку на АДРЕСА_1 , а саме: коридор 1-1, ванна 1-2, житлова 1-4, кухня 1-5, котельня 1-6, літня кухня «С», сарай «Р», гараж «Д».

Вишгородський районний суд Київської області рішенням від 09 грудня 2022 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовив. В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 відмовив.

Київський апеляційний суд постановою від 29 червня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишив без задоволення. Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 09 грудня 2022 року залишив без змін.

У касаційній скарзі ОСОБА_8 посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати рішення Вишгородського районного суду Київської області від 09 грудня 2022 року в частині відмови у задоволенні її позову та постанову Київського апеляційного суд від 29 червня 2023 року та передати справу на новий розгляд.

Ухвалою Верховного Суду від 16 жовтня 2023 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

03 грудня 2023 року справа надійшла до Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа - Вишгородська міська рада про виділення в натурі частки в праві власності на житловий будинок та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про поділ майна в натурі, що є в спільній частковій власності за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 09 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2023 року призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

М. Ю. Тітов