Справа № 645/1582/25
Провадження № 2/645/1417/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 березня 2025 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Костіна І.Г. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про повернення майна,

в с т а н о в и в:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в якому просить повернути позивачці квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Перевіривши матеріали позовної заяви вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, якщо позов підлягає грошовій оцінці у ньому повинна бути зазначена ціна позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі №907/9/17).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна. У позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна (п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості (постанова Пленуму Верховного Суду від 22.12.1995 № 20«Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності»).

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12 липня 2001 року.

Згідно зі ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пунктах 11, 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» ціна позову визначається як в іноземній валюті, так і в національній валюті України відповідно до офіційного курсу, встановленого Національним банком України на день подання позову, і саме з такої ціни позову (в національній валюті), визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Отже, на підтвердження дійсної вартості спірних об`єктів нерухомого майна позивачем до матеріалів позовної заяви повинні бути додані відповідні та належні підтверджуючі документи з визначеною вартістю спірного майна станом на час пред`явлення позову до суду, проте їх відсутність унеможливлює визначити дійсну ціну позову за позовними вимогами, та відповідно встановити, суму судового збору, який підлягає стягненню з відповідачів у разі розгляду справи по суті.

Окрім того, згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи та, зокрема, містити відомості про їх реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, позовна заява не містить повних відомостей про учасників справи відповідно до вимоги п.2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Також, згідно з п. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Верховний Суд в постанові від 17 липня 2019 року по справі № 810/719/18 зробив висновок, в якому вказав, що чинним процесуальним законодавством встановлено вимоги, за умови дотримання яких докази є допустимими, при цьому обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Важливою вимогою використання копії письмового доказу як допустимого доказу у справі є її належне засвідчення та передчасне надсилання іншим учасникам справи.

Відповідно до п.8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно: надати оцінку вартості спірного майна, зазначити відомості про наявність або відсутність у сторін електронного кабінету, засвідчити відповідність доданих до позову копій оригіналам тих письмових доказів, які знаходяться у позивача, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно ст.185ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ЦПК України та зазначені в ухвалі суду, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 175,177, 185, 260 ЦПК України, суддя

ухвалив :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про повернення майна - залишити без руху.

Установити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 7 (сім) днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків позовної заяви у вказаний строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що заява на усунення недоліків позовної заяви повинна відповідати вимогам ст. 183 ЦПК України.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Суддя І.Г. Костіна