Ухвала

13 березня 2025 року

м. Київ

справа № 670/216/24

провадження № 61-2563ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Віньковецького районного суду Хмельницької області від 17 жовтня 2024 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 28 січня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила визнати недійсною та такою, що порушує її честь, гідність та ділову репутацію інформацію про неї, поширену ОСОБА_2 у вигляді фактичних тверджень: здійснення наклепу на неї шляхом звинувачення її у «побитті свого чоловіка ногами»; здійсненні образливих висловів в її адресу у вигляді слів: «неадекватна», «ненормальна» та «дурепа»;

зобов`язати ОСОБА_2 протягом 5 днів з моменту вступу рішення суду в законну силу спростувати під відеозапис недостовірну інформацію, який надати позивачу. Спростування та вибачення ОСОБА_2 здійснити наступного змісту «Я, ОСОБА_2 , зареєстрований та проживаю за адресою: АДРЕСА_1 , неодноразово здійснював образливі вислови на адресу ОСОБА_1 у вигляді слів: «неадекватна», «ненормальна» та «дурепа», а також в судовому засіданні озвучив фразу про те, що вона «вбила свого чоловіка ногами». Вказана інформація не відповідає дійсності, є абсолютно неправдивою, і взагалі, - все це є моїми вигадками. Я свідомо оговорив ОСОБА_1 , так як ми знаходимося в неприязних стосунках через існування між нами земельного спору. Прошу вибачення у ОСОБА_1 за поширення мною недостовірної інформації про неї з обвинуваченнями у вчиненні нею особливо тяжкого злочину, якого насправді не було, і який є плодом моїх вимислів, а також прошу вибачення за здійснення образливих висловів в її адресу у вигляді слів: «неадекватна», «ненормальна» та «дурепа»;

стягнути з ОСОБА_2 на її користь моральну шкоду в розмірі 20 000,00 грн.

Віньковецький районний суд Хмельницької області рішенням від 17 жовтня 2024 року у задоволенні позову відмовив.

Хмельницький апеляційний суд постановою від 28 січня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишив без задоволення, а рішення Віньковецького районного суду Хмельницької області від 17 жовтня 2024 року - без змін.

25 лютого 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Віньковецького районного суду Хмельницької області від 17 жовтня 2024 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 28 січня 2025 року у цій справі.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду з огляду на таке.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» заявнику необхідно сплатити судовий збір за ставками, встановленими за подання касаційної скарги на рішення суду, яким вирішено позовну заяву майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зважаючи на те, що позовну заяву подано у 2024 році, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня 2024 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року становив 3 028,00 грн.

Відповідно до підпункту 5 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме: позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви про відшкодування моральної шкоди - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже судовий збір за подання касаційної скарги за дві немайнові вимоги в даному випадку становить 4 844,80 грн (3 028,00 грн х 0,4 х 2 х 200 %).

Судовий збір за подання касаційної скарги за майнову вимогу (відшкодування моральної шкоди в розмірі 20 000,00 грн) в даному випадку становить 6 056,00 грн (20 000,00 грн х 1,5 %, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, х 200 %).

ОСОБА_1 в касаційній скарзі зазначає, що вона як особа з інвалідністю ІІ групи відповідно до пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору за подання касаційної скарги, що підтверджується пенсійним посвідченням від 21 листопад 2017 року серії НОМЕР_1 .

Разом із цим, згідно з актом Верховного Суду від 13 березня 2025 року № 204, встановлено, що під час опрацювання матеріалів касаційної скарги, яка надійшла від ОСОБА_1 , виявлено відсутність документа, зазначеного у додатках, а саме - копія пенсійного посвідчення від 21 листопада 2017 року серії НОМЕР_1 .

Ураховуючи наведене ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за подання касаційно скарги в розмірі 10 900,80 грн (4 844,80 грн + 6 056,00 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в розмірі 10 900,80 грн має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім цього, в касаційній скарзі ОСОБА_1 як на підставу скасування судових рішень зазначає пункти 3, 4 частини другої статті 389 ЦПК України -відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; суд не дослідив зібрані у справі докази (пункт 1 частини третьої статті 411 ЦПК України).

За правилами пункту 3 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, зокрема, якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.

Диспозиція вищевказаної норми процесуального закону передбачає, що крім іншого заявнику необхідно вказувати норму права щодо якої відсутній висновок її застосування з конкретизацією змісту правовідносин, в яких цей висновок відсутній.

В мотивувальній частині касаційної скарги ОСОБА_1 не зазначає в частині застосування якої саме норми права відсутній правовий висновок Верховного Суду. Мотивувальна частина касаційної скарги містить нормативно-правове обґрунтування, проте, суд не наділений повноваженнями на власний розсуд з контексту скарги обирати норми права, із застосуванням яких не погоджується заявник.

Верховний Суд роз`яснює заявнику, що коректне визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки за приписами частини першої статті 400 ЦПК України суд касаційної інстанції, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.

Підстава (підстави) відкриття касаційного провадження зазначаються в ухвалі про відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

Аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що зазначення заявником підстав касаційного оскарження є обов`язковою умовою щодо оформлення касаційної скарги, яка необхідна для подальшого вирішення питання про відкриття касаційного провадження та для розгляду касаційної скарги.

Виконання наведених вимог необхідне для коректного зазначення підстав касаційного оскарження в ухвалі про відкриття касаційного провадження у справі.

Ураховуючи наведене, а також з метою недопущення подвійного тлумачення змісту касаційної скарги, заявнику необхідно надіслати на адресу суду нову редакцію касаційної скарги, яка має відповідати вимогам статті 392 ЦПК України, та в якій згрупувати, систематизувати та чітко зазначити конкретну обов`язкову підставу (підстави) касаційного оскарження судових рішень у відповідності до визначеного статтею 389 ЦПК України переліку підстав для касаційного оскарження судових рішень та їх відповідне мотивування,, надати копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Віньковецького районного суду Хмельницької області від 17 жовтня 2024 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 28 січня 2025 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев