Справа № 136/237/25
провадження № 2/136/74/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2025 року м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області

у складі головуючого судді Кривенка Д.Т.,

за участю секретаря судового засідання Марчук Н.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м. Липовець, у загальному позовному провадженні, цивільну справу

за позовом ОСОБА_1 до Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач), через представника, звернулася до суду з позовом до Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області, в якому просила:

- визначити позивачу додатковий двохмісячний строк з часу набрання рішення суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач обґрунтовує свій позов наступними обставинами.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивачки ОСОБА_2 а після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка за адресою: Вінницька обл., Вінницький р-н, с.Лукашова Липовецької міської ради, кадастровий №:08:0001696. У ОСОБА_2 було двоє синів це батько позивачки ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та дядько ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Позивачка не зверталася з заявою про прийняття спадщини, оскільки про смерть сина бабусі ОСОБА_4 дізналася лише у 2024 році, та була впевнена, що ОСОБА_4 звернеться з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі, але як виявилося, що дядько не спадкував майно, яке залишилося після смерті бабусі та навіть не звертався з заявою про прийняття спадщини, а тому з наведених причин позивач не зміг вчасно подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 05.02.2025 відкрито провадження у справі та призначено її розгляд у загальному позовному провадженні з викликом сторін, а відповідачу визначено строк для подання відзиву. Витребувано спадкову справу.

Відповідачем у визначений судом строк відзиву на позов не подано, однак представник не заперечує проти позовної вимоги, тим самим позов визнав, і у своїй заяві просив суд про розгляд справи без нього.

У судове засідання позивач та її представник не з`явилися, а у своїй заяві просили суд про розгляд справи за їх відсутності, позов просили задовольнити.

Суд вважає, що за результатами підготовчого провадження можливо ухвалити рішення, тому розгляд справи проводить у даному судовому засіданні, за наявних у справі доказів, за відсутності сторін, не здійснюючи фіксацію судового засідання.

Суд, дослідивши зібрані докази, встановив наступні фактичні обставини.

Згідно витягу ДРАЦС від 28.05.2024, ІНФОРМАЦІЯ_4 померла баба позивача ОСОБА_2 , яка на день смерті була зареєстрована та постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 , та за вказаною адресою інших зареєстрованих та проживаючих осіб не було.(а.с. 15). Після її смерті залишилося спадкове майно, до складу якого входить земельна ділянка за адресою: Вінницька обл., Вінницький р-н, с.Лукашова Липовецької міської ради, кадастровий №:08:0001696., що підтверджується витягом з державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-024 від 01.10.2024 (а.с. 7-12).

З позовної заяви вбачається, що у ОСОБА_5 було двоє синів це батько позивачки ОСОБА_3 який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 16) та дядько позивачки ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується витягом ДРАЦС від 29.05.2024.

Позивач ОСОБА_1 по відношенню до ОСОБА_2 є онукою.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого 01.10.1949 Лукашівською сільською радою Липовецького району Вінницької області, ІНФОРМАЦІЯ_5 народився ОСОБА_3 , про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 23.09.1949 зроблено відповідний запис за №33. У графі «батьки»: батько ОСОБА_6 , мати ОСОБА_7 (а.с. 19).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 виданого 12.09.1972 Лукашівською сільською радою Липовецького району Вінницької області, ІНФОРМАЦІЯ_6 народилася ОСОБА_7 про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 12.09.1972 р. зроблено відповідний запис за №28. У графі «батьки»: батько ОСОБА_3 , мати ОСОБА_8 (а.с.17).

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 виданого 17.02.1990, 17 лютого 1990 року зареєстрували шлюб ОСОБА_9 та ОСОБА_3 , про що в книзі записів актів про укладення шлюбу 17.02.1990 зроблено відповідний запис №204. Після укладення шлюбу присвоєні прізвища: ОСОБА_10 . Отже, як вбачається з вищевикладеного ОСОБА_7 змінила прізвище на « ОСОБА_1 » (а.с. 18).

Отже, як вбачається з вищевикладеного, ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_5 .

З матеріалів спадкової справи ОСОБА_5 вбачається, що спадкодавець за життя склав заповіт у якому все рухоме та нерухоме майно заповідає синові ОСОБА_4 , але з дня відкриття спадщини із заявами до нотаріуса про прийняття спадщини ніхто не звернувся. (а.с. 44 зворот.ст.)

Позивач не зверталася з заявою про прийняття спадщини, оскільки про смерть сина бабусі ОСОБА_4 вона дізналася лише у 2024 році, та була впевнена, що ОСОБА_4 звернеться з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі, але як виявилося, що дядько не спадкував майно, яке залишилося після смерті бабуся та навіть не звертався з заявою про прийняття спадщини, а тому з наведених причин позивач не зміг вчасно подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

В силу вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

В силу вимог ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Об`єктивні, непереборні або істотні труднощі можуть виникати у спадкоємця, який знає про факт смерті спадкодавця, у зв`язку з чим знає (має знати) про наявність у нього певного строку для прийняття його спадщини, але зіштовхується з певними обставинами, які йому заважають це зробити. Суд оцінює характер цих обставин.

Суд, оцінивши подані позивачем докази, вважає їх належними, допустимими та достатніми, оскільки вони містять інформацію щодо предмета доказування, підтверджують існування обставин на які посилається позивач, і які не оспорює відповідач, а в сукупності на їх підставі можна встановити дійсні обставини справи.

Судом було встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача ОСОБА_2 а після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка за адресою: Вінницька обл., Вінницький р-н, с.Лукашова Липовецької міської ради, кадастровий №:08:0001696. У ОСОБА_2 було двоє синів це батько позивачки ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та дядько ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Позивач не зверталася з заявою про прийняття спадщини, оскільки про смерть сина бабусі ОСОБА_4 дізналася лише у 2024 році, та була впевнена, що ОСОБА_4 звернеться з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі, але як виявилося, що дядько не спадкував майно, яке залишилося після смерті бабусі та навіть не звертався з заявою про прийняття спадщини, а тому з наведених причин позивач не зміг вчасно подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Суд вважає, що встановлені причини пропуску строку для прийняття позивачем спадщини померлої ОСОБА_5 є поважними причинами пропуску строку і обставинами, які перешкоджали позивачу вчасно прийняти спадщину. Не можна застосовувати відповідальність у вигляді позбавлення права отримати спадщину за невиконання умови закону (подання заяви про прийняття спадщини у встановлений строк) до особи, яка не знала про виникнення обставини, яка передбачає виникнення у неї такого права на отримання спадщини та обов`язку вчинити певні дії для цього. Не можна не виконати те, про що навіть не знав.

Крім того, відповідачем фактично визнано пред`явлену до нього позовну вимогу під час судового розгляду. Суд зауважує, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Отже, з урахуванням встановлених обставин та норм для їх правового регулювання, суд дійшов висновку, що позовна вимога: визначити позивачу додатковий двохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 на нормах чинного законодавства, а тому підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 200, 259, 264, 265, 273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_5 ) до Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області (місцезнаходження: вул. Героїв Майдану, буд. 4, м. Липовець, Вінницький р-н, Вінницька обл.) про визначення додаткового строку для написання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий двохмісячний строк з моменту набрання цим рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не подано учасниками справи.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30-ти днів до Вінницького апеляційного суду, а зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення не було вручено в день проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо скарга подана протягом 30-ти днів із дня вручення повного рішення суду.

Суддя Дмитро КРИВЕНКО