ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4899/25 Справа № 243/4801/17 Суддя у 1-й інстанції - Пронін С. Г. Суддя у 2-й інстанції - Городнича В. С.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

12 березня 2025 року м.Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді-доповідача Городничої В.С., ознайомившись з апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Яцишина Андрія Володимировича на заочне рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 20 червня 2017 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ :

Заочним рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 20 червня 2017 року позов ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, задоволено в повному обсязі.

Ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 05 липня 2024 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 20 червня 2017 року по справі № 243/4801/17 - залишено без задоволення.

Не погодившись із заочним рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 адвокат Яцишин А.В., 31.07.2024 року засобами поштового зв`язку направив апеляційну скаргу безпосередньо до суду першої інстанції, яка 06.08.2024 року надійшла до суду, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду.

Разом з тим, вказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Згідно зі статтею 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) таке конституційне право має забезпечуватися справедливими судовими процедурами.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а норми Конституції України є нормами прямої дії.

Реалізація права особи на судовий захист здійснюється, зокрема, шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної інстанції.

Забезпечення апеляційного оскарження рішення суду має бути здійснено судами з урахуванням принципу верховенства права і базуватися на справедливих судових процедурах відповідно до процесуального законодавства, яке регулює вирішення відповідних процесуальних питань.

Разом з тим, особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки (частина перша статті 44 ЦПК України).

Добросовісність при правовому регулюванні цивільних відносин повинна розглядатися як відповідність реальної поведінки учасників таких відносин вимогам загальносоціальних уявлень про честь і совість. Іншими словами, щоб бути добросовісним, дії та вчинки учасників цивільних відносин мають здійснюватися таким чином, щоб вони викликали схвальну оцінку з боку суспільної моралі, зокрема в аспекті відповідності застосованих засобів правового регулювання тим цілям, які перед ним ставляться. І, навпаки, реалізація правового регулювання цивільних відносин буде недобросовісною, якщо соціальна свідомість відторгає її як таку, що не відповідає задекларованій меті.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Відповідно до пункту 13 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з пунктом 9 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Зазначені положення ЦПК України регулюють різні інститути цивільного процесуального законодавства України, а саме інститут строків (оскарження судових рішень) та інститут розгляду справи.

У пункті 45 постанови Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі № 214/5505/16, провадження № 14-74цс21, зазначено, що у разі відмови у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суд з цієї причини відмовляє у задоволенні такої заяви про перегляд. Тоді відповідач, який її подав, може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску строку на подання заяви про перегляд цього рішення. Передбачене у реченні другому частини четвертої статті 287 ЦПК України спеціальне правило про початок відліку строку на апеляційне оскарження заочного рішення застосовне лише до тих рішень, які суд ухвалив за правилами, що діють з 15 грудня 2017 року.

Отже, Велика Палата Верховного Суду підтвердила застосування правил, передбачених пунктом 13 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України, щодо строків оскарження судових рішень, ухвалених судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до 15 грудня 2017 року.

Таким чином, заочне рішення, ухвалене Слов`янським міськрайонним судом Донецької області 20 червня 2017 року, може бути оскаржене в апеляційному порядку у строки, які передбачені положеннями ЦПК України у редакції до 15 грудня 2017 року.

Частиною четвертою статті 231 ЦПК України 2004 року передбачено, що в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Загальний порядок передбачений частиною першою статті 294 ЦПК України 2004 року, згідно з якою апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, заочне рішення суду було ухвалено 20.06.2017 року, ухвалою від 05.07.2024 року заяву про перегляд заочного рішення залишено без задоволення. Таким чином, строк на апеляційне оскарження, передбачений ст. 294 ЦПК України (в редакції, що діяла на момент ухвалення оскарженого рішення) з урахуванням положень ч. 4 ст. 231 ЦПК України в тій же редакції, сплив 15.07.2024 року, разом з тим, апелянтом апеляційну скаргу було направлено засобами поштового зв`язку лише 31.07.2024 року, тобто з пропуском десятиденного строку, при цьому, не зазначено поважних підстав у зв`язку з якими ним не було подано апеляційну скаргу у вказані строки.

Так, відповідно до положень ч. 3 ст. 297 ЦПК України (в редакції, що діяла на момент ухвалення оскарженого рішення), апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Так, відповідно до положень ч. 2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Однак, в прохальній частині апеляційної скарги представник ОСОБА_1 адвокат Яцишин А.В. не порушує питання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення та відповідної заяви про поновлення строку не додає.

Крім того, як видно зі змісту ухвали суду від 05.07.2024 року, апелянт та його представник не були присутні у судовому засіданні при постановленні вказаної ухвали.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 294 ЦПК України (в редакції, що діяла на момент ухвалення оскарженого рішення) особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Разом з тим, апелянтом відповідно до вимог п. 4 ч. 4 ст. 356 ЦПК України не надано до апеляційної скарги докази, що підтверджують дату отримання копії ухвали суду першої інстанції від 05.07.2024 року, що позбавляє суд апеляційної інстанції визначити початок відліку обчислення строку на апеляційне оскарження заочного рішення суду від 20.06.2017 року з урахуванням положень ч. 4 ст. 231 ЦПК України (в редакції, що діяла на момент ухвалення оскарженого рішення).

Таким чином, апелянту на виконання вимог п. 4 ч. 4 ст. 356 ЦПК України необхідно надати докази, що підтверджують дату отримання копії ухвали суду першої інстанції від 05.07.2024 року.

Також, при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження, також було встановлено, що апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, оскільки апелянтом не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При зверненні з позовом до суду у 2017 році позивачем було заявлено вимогу майнового характеру та зазначено ціну позову 62 720,94 грн, 1,5% від якої становить 940,81 грн, що є менше ніж 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб, який станом на 01.01.2017 року становив 1 600,00 грн.

Згідно п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду, сума судового збору становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Тобто, за подання апеляційної скарги підлягає сплаті судовий збір у сумі 2 400 грн (1 600,00 грн * 150 %).

Згідно платіжної інструкції від 30.07.2024 року апелянт сплатив судовий збір за подання апеляційної скарги у сумі 1 816,80 грн.

Таким чином, апелянту необхідно відповідно до Закону України «Про судовий збір» доплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 583,20 грн (2 400 грн 1 816,80 грн) за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/ 22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155;

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. Подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0004628;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскарженого рішення) по справі _________ (Номер справи), Дніпровський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Крім цього, згідно п. 4 ч. 8 ст. 14 ЦПК України, якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей.

Разом з тим, адвокат Яцишин А.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яка скріплена його власноручним підписом.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі мають бути зазначені: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

При цьому, наявність електронного кабінету в системі «Електронний суд» у адвоката Яцишина А.В. є обов`язковою (ч. 6 ст. 14 ЦПК України).

Разом з тим, в порушення п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України адвокатом Яцишиним А.В. не зазначено в апеляційній скарзі відомості про наявність або відсутність у нього та Земелькіної Н.В. електронного кабінету.

Крім того, головною умовою обміну документами між судом та користувачем електронного кабінету є наявність відомостей про РНОКПП/ЄДРПОУ в додаткових відомостях про учасника справи в автоматизованій системі документообігу суду. У випадку некоректного заповнення або повної відсутності даних в цьому полі не дозволить системі ідентифікувати в повній мірі користувача, а відповідно, й не буде надано можливості перегляду матеріалів справи в кабінеті.

Відповідно до вказаного, адвокатам необхідно обов`язково реєструватися в електронному кабінеті та обов`язково зазначати відомості про РНОКПП при подачі документів до суду, оскільки за відсутності РНОКПП, суд позбавлений можливості встановити наявність у адвоката зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

За таких обставин адвокату Яцишину А.В. необхідно подати до Дніпровського апеляційного суду (м.Дніпро, вул. Харківська, 13) апеляційну скаргу в новій редакції із зазначенням відомостей про наявність або відсутність у нього та ОСОБА_1 електронного кабінету, а також РНОКПП адвоката Яцишина А.В., тобто, оформлену у відповідності до вимог ст. 356 ЦПК України, разом із копіями скарги в новій редакції відповідно до кількості учасників справи.

При цьому, суд наголошує, що обмеження, що пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд» є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя, тому що носить елемент правової дисципліни, яких законодавець зобов`язав обов`язково зареєструватися користувачами цих підсистем.

Апеляційний суд також повідомляє, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29 червня 2023 №3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви (ч. 6 ст. 14 ЦПК України).

Разом з цим, Дніпровський апеляційний суд вважає за необхідне зауважити, що реєстрація ОСОБА_1 в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, є добровільною.

Більше інформації за посиланням https://wiki.court.gov.ua/pages/viewpage.action?pageId=5964502.

Зареєструвати електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно- телекомунікаційній системі (адреса в мережі Інтернет https://id.court.gov.ua/).

Зареєструватися в підсистемі "Електронний кабінет" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (адреса в мережі Інтернет https://cabinet.court.gov.ua/login).

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, недоліки необхідно усунути в строк який не може перевищувати 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст. ст. 14, 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Яцишина Андрія Володимировича на заочне рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 20 червня 2017 року - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Повідомити апелянта, що недоліки апеляційної скарги мають бути усунені шляхом:

- подачі апеляційному суду заяви про поновлення пропущеного строку із зазначенням поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження з урахуванням положень ст. 294 ЦПК України (в редакції, що діяла на момент ухвалення оскарженого рішення);

- подачі апеляційному суду на виконання вимог п. 4 ч. 4 ст. 356 ЦПК України доказів, що підтверджують дату отримання копії ухвали суду першої інстанції від 05.07.2024 року;

- подачі апеляційному суду оригіналу документа про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, для долучення до матеріалів справи;

- подачі апеляційному суду (м.Дніпро, вул. Харківська, 13) апеляційної скарги в новій редакції із зазначенням відомостей про наявність або відсутність у нього та ОСОБА_1 електронного кабінету, а також РНОКПП адвоката Яцишина А.В., тобто, оформлену у відповідності до вимог ст. 356 ЦПК України, разом із копіями скарги в новій редакції відповідно до кількості учасників справи.

Роз`яснити скаржнику, якщо заяву про поновлення строку не буде подано в зазначений строк або вказані ним підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, то судом буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Інформацію щодо справи, яка розглядається, учасники справи можуть отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет - https://court.gov.ua/fair/sud4803/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням https://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: В.С. Городнича