Справа № 758/3339/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 березня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Будзан Л.Д.,

за участі секретаря судового засідання - Губенко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного Фонду України про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Голова комісії з реорганізації Фонду соціального страхування України Бахматський Олександр Олександрович,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Подільського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного Фонду України про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Голова комісії з реорганізації Фонду соціального страхування України Бахматський Олександр Олександрович.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 березня 2023 року, головуючим суддею у справі визначено Будзан Л.Д.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 28 березня 2023 року позовну заяву залишено без руху, надавши строк для усунення недоліків, які позивач виконав.

10 квітня 2023 року ухвалою судді Подільського районного суду міста Києва відкрито провадження у цивільній справі.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 18 липня 2023 року замінено у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Фонду Соціального страхування України, третя особа: ОСОБА_2 , про поновлення на роботі, стягнення вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, відповідача - Фонд Соціального страхування України на його правонаступника - Пенсійний фонд України.

18 жовтня 2023 року ухвалою Подільського районного суду міста Києва відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача Пенсійного Фонду України - Петручені Ірини Володимирівни про закриття провадження в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного Фонду України, третя особа Голова комісії з реорганізації Фонду Бахматський Олександр Олександрович, про поновлення на роботі, стягнення вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

01 квітня 2024 року ухвалою Подільського районного суду міста Києва зупинено провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного Фонду України про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Голова комісії з реорганізації Фонду соціального страхування України Бахматський Олександр Олександрович, на підставі п. 10 ч. 1 ст. 252 ЦПК України до перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) № 712/4776/23 у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 21 січня 2025 року поновлено провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного Фонду України про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Голова комісії з реорганізації Фонду соціального страхування України Бахматський Олександр Олександрович.

Позивач у судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи без представника відповідача, просила врахувати правову позицію Верховного Суду викладену у постанові № 712/4776/23 від 09.12.2024 та закрити провадження у справі.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Отже, у порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, що виникають із приватноправових відносин, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 19 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема в спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.

Публічно-правовий спір - це спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи (п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Характерною ознакою публічно-правових спорів є сфера їх виникнення - публічно-правові відносини, тобто передбачені нормами публічного права суспільні відносини, що виражаються у взаємних правах та обов`язках їх учасників у різних сферах діяльності суспільства, зокрема пов`язаних з реалізацією публічної влади.

Публічно-правовим вважається також спір, який виник з позовних вимог, що ґрунтуються на нормах публічного права, де держава в особі відповідних органів виступає щодо громадянина не як рівноправна сторона у правовідносинах, а як носій суверенної влади, який може вказувати або забороняти особі певну поведінку, надавати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо.

Основною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Отже, до адміністративного суду можуть бути оскаржені виключно рішення, дії та бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що виникають у зв`язку зі здійсненням суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності встановлено інший порядок судового провадження.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Необхідно з`ясовувати, у зв`язку із чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду.

Таким чином, вирішення питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду адміністративних і цивільних справ у кожній конкретній справі залежить від характеру спірних правовідносин.

Позивач просить суд поновити його на роботі на посаді начальника відділу представництва інтересів Фонду в судах та взаємодії з правоохоронними органами юридичного управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України, стягнути з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу та відшкодувати спричинену моральну шкоду.

Відповідно до п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2014 року № 280 «Про затвердження Положення про Пенсійний фонд України» Пенсійний фонд України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, що реалізує державну політику з питань пенсійного забезпечення та ведення обліку осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню.

Частиною 4 п. 14 вищезазначеної Постанови КМУ передбачено, що Пенсійний фонд України є юридичною особою публічного права, має печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, власні бланки, рахунки в органах Казначейства та уповноважених банках.

Публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування (п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Проходження публічної служби - це процес діяльності особи на посадах, які вона обіймає, починаючи від моменту призначення на відповідну посаду та завершуючи припиненням публічної служби, із сукупністю всіх обставин і фактів, які супроводжують таку діяльність.

Оскільки публічна служба є різновидом трудової діяльності, то відносини публічної служби як окремий різновид трудових відносин існують на стику двох галузей права: трудового та адміністративного, тому правовідносини, пов`язані з прийняттям на публічну службу, її проходженням та припиненням, регламентуються нормами як трудового, так і адміністративного законодавства, а спори, які виникають з таких правовідносин, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Постановою Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 09.12.2024 № 712/4776/23 (61-13644сво23) встановлено, що внаслідок реорганізації Фонду та Управління шляхом приєднання до Пенсійного фонду України відбулося специфічне правонаступництво, за якого згідно з ухваленим Верховною Радою України Законом № 2620-ІХ Фонд як юридична особа приватного права припинилася, однак його повноваження, що стосувалися чутливої для держави сфери загальнообов`язкового державного соціального страхування, набув Пенсійний фонд України як юридична особа публічного права та центральний орган виконавчої влади, що також був наділений функціями у сфері загальнообов`язкового державного страхування (пенсійне страхування); спори, які пов`язані із поновленням працівників, звільнених внаслідок реорганізації Фонду та його виконавчої дирекції шляхом приєднання до Пенсійного фонду України, на посадах, вакантний перелік яких віднесено до посад державної служби в органах Пенсійного фонду України, стосуються прийняття на публічну службу та підлягають розгляду за правилами адміністративного судочинства. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 18 грудня 2023 року у справі № 442/3240 (провадження № 61-15536св23) керувався тим, що з 01 січня 2023 року відбувся перехід прав та обов`язків від Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Львівській області до Головного управління Пенсійного фонду України в Львівській області. Оскільки між сторонами у спорі про поновлення на роботі існує спір з публічно-правових відносин, який з урахуванням суб`єктного складу його учасників та правовідносин, що виникли у справі, має розглядатися за правилами адміністративної юрисдикції, Верховний Суд погодився із висновками судів першої та апеляційної інстанцій про закриття провадження у справі з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої статті 255 ЦПК України. З огляду на вказане немає підстав для відступу від висновку, викладеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 грудня 2023 року у справі № 442/3240 (провадження № 61-15536св23).

Таким чином, з огляду на зміст заявлених позивачем вимог та на суб`єктний склад сторін, суд приходить до висновку про те, що справа за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного Фонду України про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Голова комісії з реорганізації Фонду соціального страхування України Бахматський Олександр Олександрович не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а провадження у справі підлягає закриттю.

Дана справа підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, шляхом подачі позову до відповідного окружного адміністративного суду за правилами підсудності, встановленими ст. 25-26 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 193, 194, 255, 256, 258, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного Фонду України про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Голова комісії з реорганізації Фонду соціального страхування України Бахматський Олександр Олександрович - закрити.

Роз`яснити сторонам, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Роз`яснити позивачу, що заявлені позовні вимоги підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду. Учасник справи, якому повного тексту ухвали суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного тексту ухвали суду.

Суддя Леся БУДЗАН