ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/8238/23
Провадження № 2/362/274/25
У Х В А Л А

29.01.2025 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

за участю секретаря Тельнової О.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача, адвоката Шумило Н.М.,

представника відповідача, адвоката Дербеньової В.А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в :

Представник ОСОБА_1 адвокат Шумило Н.М., звернулася до суду з позовом, в якому просить в порядку спільного сумісного майна подружжя стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 компенсацію в сумі 1 031 467, 30 грн. в якості компенсації за частину вартості понесених витрат на невід`ємні поліпшення житлового будинку в період з 2009 року по 2018 рік, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 компенсацію в сумі 1 223 068,00 грн. в якості компенсації за частину вартості квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 12.02.2024 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку протягом десяти днів з дня її отримання для усунення недоліків позову.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 01.04.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

28.05.2024 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області від представника ОСОБА_2 адвоката Дербеньової В.А. надійшов зустрічний позов до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя в якому просить прийняти дану зустрічну позовну заяву для спільного розгляду із первісним позовом у даній справі. Поділити спільне майно подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , яке є об`єктом спільної сумісної власності наступним чином: визнати за ОСОБА_1 право власності на: Автомобіль марки Honda Civic, 2007 року випуску; Золоті вироби; Меблевий шкіряний комплект на дубі (диван та 2 крісла); Шкіряне офісне крісло; Шкіряний диван; Масажне ліжко НугаБест; Майнові права на об`єкт нерухомості під № 52, виражений у вигляді квартири, загальною площею 83,1 кв.м., за адресою: АДРЕСА_3 ; Грошові збереження у розмірі 246000 грн. в еквіваленті 6 150 дол. США $; Телевізор Sony KD55. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 473512,70 (чотириста сімдесят три тисячі п`ятсот дванадцять) грн.70 коп. Стягнути судові витрати із відповідача на користь позивача.

Представник позивач та позивач в підготовчому судовому засіданні поклалася на розсуд суду щодо зустрічної позовної заяви, а також зазначили, що всі меблі перебувають у будинку відповідача.

Представник відповідача в підготовчому судовому засіданні, просила прийняти зустрічний позов до розгляду.

Вивчивши зустрічну позовну заяву та дослідивши долучені до неї матеріали, суд приходить до висновку, що таку слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки відповідно до п. 4 та п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 1 ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Відповідно до ст. 2 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обмежень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 57 СК України, речі індивідуального користування, в тому числі коштовності є особистою приватною власністю дружини та чоловіка навіть тоді, коли вони були придбані за рахунок спільних коштів подружжя.

Як вбачається із зустрічної позовної заяви позивач просить визнати за ОСОБА_1 право власності на: Золоті вироби; Меблевий шкіряний комплект на дубі (диван та 2 крісла); Шкіряне офісне крісло; Шкіряний диван; Масажне ліжко НугаБест; Телевізор Sony KD55, але згідно Закону право власності може бути визнано на майно, яке підлягає реєстрації, а на те що просить визнати позивач за зустрічним позовом право власності вказане рухоме майно, не підлягає реєстрації згідно норм Закону, а тому позивачу за зустрічним позовом потрібно уточнити прохальну частину позовних вимог.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак, всупереч вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено та не надано доказів, що підтверджують вказані в позові обставини, а саме: в позовній заяві вказана ціна позову, проте не надані належні докази вартості майна саме станом на час подання позову, яке позивач просить розділити між подружжям та визнати право власності.

Крім того, не надано доказів кому саме належить на праві власності майнові права на об`єкт нерухомості під № НОМЕР_1 , виражений у вигляді квартири, загальною площею 83,1 кв.м., за адресою: АДРЕСА_3 , яка перебуває на тимчасово окупованій території рф і, яка вартість цих майнових прав.

Згідно з вимогами ст. 69 СК України, дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності.

Відповідно до п. 22 постанови Пленуму Верховного суду України № 11 від 21 грудня 2007 року "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справи про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя", вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Представником позивача за зустрічним позовом зазначено ціну позову 473512,70 грн., однак не надано документальних підтверджень дійсної вартості спірного майна на час подання зустрічної позовної заяви до суду, не зазначено також про те, що вказана в позові вартість майна, що підлягає поділу, визначена за погодженням між подружжям.

Щодо визначення ринкової вартості нерухомого майна, суд звертає увагу позивача, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

В якості доказу вартості майна, суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

У зв`язку з чим, позивачу необхідно визначити ціну позову, яка повинна дорівнювати дійсній ринковій вартості спірного майна станом на день подання позовної заяви до суду, з наданням до суду відповідних доказів на підтвердження визначеної вартості майна.

Таким чином,позивачу необхідно зазначити у зустрічній позовній заяві ціну позову, виходячи з оцінки майна станом на час подання зустрічного позову 28 травня 2024 року та надати до суду докази вартості майна станом на час подання позову 28 травня 2024 року, яке позивач за зустрічним позовом просить розділити між подружжям.

Частиною 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Позивачем додано до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору у розмірі 4 735 грн.

Відповідно до роз`яснень, наведених у п. 16 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд. Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становить 3028 грн. 00 коп.

Згідно з п. 1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З метою забезпечення повного захисту прав та інтересів позивача, суд пропонує останньому усунути вищезазначені недоліки позовної заяви, а саме: визначити відповідну ціну позову, та сплатити судовий збір у розмірі 1% ціни позову, відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», але не менше 1211,20 грн. та не більше 15140,00 грн.

У разі неможливості надати до суду належні докази на підтвердження визначеної позивачем ціни позову стосовно спірного майна, у такому разі слід вважати встановленим судом, що належить до сплати розмір судового збору за подання до суду зустрічної позовної заяви майнового характеру в сумі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який підлягає сплаті в сумі 15 140,00 грн.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України Про судовий збір за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру » У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем за зустрічним позовом заявлено одну вимогу немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру, однак до матеріалів справи не долучено квитанцію про сплату судового збору у сумі 1 211,20 грн. (за одну позовну вимогу немайнового) та докази такої оплати додати суду.

А тому заявнику потрібно доплатити судовий збір ще за вимогу немайнового характеру у розмірі 1 211,20 грн. і надати до суду підтверджуючі документи про доплату судового збору, разом із визначенням відповідної ціни зустрічної позовної заяви, та сплатити судовий збір у розмірі 1% ціни позову, відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», але не менше 1211,20 грн. та не більше 15140,00 грн або у разі неможливості надати до суду належні докази на підтвердження визначеної позивачем ціни позову стосовно спірного майна, у такому разі належить до сплати розмір судового збору за подання до суду зустрічної позовної заяви майнового характеру в сумі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який підлягає сплаті в сумі 15 140,00 грн.

Якщо позивач за зустрічним позовом відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, зустрічна позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини третьої ст. 185 ЦПК України.

У зв`язку з наведеним залишення позову без руху з підстав, передбачених Законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 187, 194 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, зустрічна позовна заява буде вважатись неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко