629/6847/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2025 року с-ще Близнюки

Близнюківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Масло С.П.

за участю секретаря судового засідання Чміль Т.А.,

позивача ОСОБА_1 ,

представників відповідачів Тріски Д.О., Павлюченка А.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в с-щі Близнюки цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області в особі Слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області, Державної казначейської служби України, Харківської обласної прокуратури в особі Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова, Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про стягнення моральної шкоди,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Близнюківського районного суду Харківської області перебуває дана цивільна справа.

В матеріалах даної цивільної справи наявне клопотання про проведення судово психологічної експертизи від 07.11.2024, в якому позивач ОСОБА_1 просив суд: 1) призначити по справі судово психологічну експертизу у відношенні позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонера, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , суддя у відставці. В обґрунтування клопотання вказав, що у відповідності до Науково методичних рекомендацій з питань призначення судових експертиз та експертних досліджень, які затверджені наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 до компетенції атестованого судового експерта психолога відноситься питання визначення можливого розміру грошової компенсації за завдані особі страждання (моральну шкоду), якщо такі страждання будуть встановлені.

Крім того, в матеріалах справи наявне клопотання позивача про залучення ТУ ДСА України у Харківській області в якості співвідповідача по справі.

Також, позивачем подане клопотання від 13.03.2025, в якому позивач фактично просить залучити як співвідповідачів по цій справі: Пенсійний фонд України, Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків).

Позивач ОСОБА_1 у підготовчому судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Представник ГУ НП в Харківській області Тріска Д.О. у підготовчому судовому засіданні не заперечувала проти задоволення клопотань, проте при їх вирішенні послалась на розсуд суду.

Представник Харківської обласної прокуратури у підготовчому судовому засіданні при вирішенні клопотань послався на розсуд суду.

Суд, заслухавши думку сторін, які з`явилися у підготовче судове засідання, дослідивши клопотання, дійшов наступних висновків.

Щодо клопотання про залучення у якості співвідповідачів по справі: ТУ ДСА України у Харківській області, Пенсійний фонд України, Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків) суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

З вищенаведеної норми права вбачається, що залучення співвідповідача за клопотанням позивача є правом, а не обов`язком суду, тобто суд повинен перевірити доводи такого клопотання на предмет обґрунтованості.

Згідно ч.2 ст.50 ЦПК України, участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

За приписами ч.2 ст.214 ЦПК України, на головуючого відповідно до завдань цивільного судочинства покладається, крім іншого, обов`язок усувати із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Як вбачається з позовних вимог, позивач просить стягнути моральну шкоду заподіяну йому через навмисну тривалу протиправну бездіяльність та прийнятті незаконних рішень під час досудового розслідування по ряду кримінальних проваджень.

Отже, позивачем чітко визначено предмет і підстави позовної заяви.

Суд, проаналізувавши предмет і підставу позову, приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про залучення як співвідповідачів: ТУ ДСА України у Харківській області, Пенсійного фонду України, Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків), оскільки з позовних вимог не вбачається, що вказані особи повинні відповідати за пред`явленими позивачем вимогами, а залучення вказаних осіб не сприятиме дотриманню завдань та засад цивільного судочинства, своєчасного розгляду і вирішенню цивільної справи.

Щодо клопотання про призначення судово-психологічної експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно із ч. 1ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно пунктів 6.3, 6.4 розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакціїнаказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Пунктом 6.6. Інструкції до орієнтовного переліку питань, що ставляться на вирішення такої експертизи, віднесено питання: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? якщо так, чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)? чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Враховуючи те, що встановлення обсягу моральної шкоди за завдані страждання для відшкодування моральної шкоди, завданої позивачу потребує спеціальних знань у цій галузі, а висновок експерта є одним із джерел доказів, суд вважає за можливе призначити судову психологічну експертизу.

Витрати за проведення експертизи, згідно ст. 139 ЦПК України, покласти на позивача.

Проведення експертизи належить доручити експертам Полтавського відділення при Національному науковому центрі «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса», як про це просив позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 107 ЦПК України, суд вважає необхідним, передати для дослідження експерту матеріали цивільної справи № 629/6847/24.

В зв`язку з призначенням експертизи, суд відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, зупиняє провадження по справі на час проведення експертизи.

Керуючись ст. ст. 12, 50, 51,103,104,107, 252 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про залучення як співвідповідачів ТУ ДСА України у Харківській області, Пенсійного фонду України, Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків) відмовити.

Клопотання позивача про призначення судово-психологічної експертизи задовольнити.

Призначити у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області в особі Слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області, Державної казначейської служби України, Харківської обласної прокуратури в особі Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова, Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про стягнення моральної шкоди, судово-психологічну експертизу та поставити перед експертом такі питання:

1. Які індивідуально психологічні особливості має під експертний Попов Олександр Григорович?

2. Чи є ситуації, що досліджуються органом досудового розслідування по наступним кримінальним провадженням: №0000132 від 23.06.2022 за ст. 356, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 367, ч. 2 ст. 382 КК України, №0000098 від 11.11.2022 за ч. 2 ст. 382 КК України, №0000129 від 07.06.2023 за ч. 1 ст. 367 КК України, №0000231 від 05.12.2023 за ч. 1 ст. 364 КК України, №0000124 від 12.06.2024 за ст. 356 КК України, психотравмувальними для ОСОБА_1 ? Якщо так, то чи завдані ОСОБА_1 страждання (моральна шкода)?

3. Якщо ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода) по цим кримінальним провадженням та звернення з цього приводу з апеляційними скаргами в період часу з червня 2022 року по теперішній час до Харківського апеляційного суду та їх розгляду даними судами, а також Верховним судом, та розгляду скарг Лозівським міськрайонним судом Харківської області, Дзержинським районним судом м. Харкова, то який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральна шкоду)?

Проведення судової психологічної експертизи доручити Полтавському відділенню при Національному науковому центрі «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса» (36007, м. Полтава, вул. Решетилівська, 47).

Надати в розпорядження експертів всю медичну документацію на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Оплату за проведення судово-психологічної експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

Копію ухвали направити до Полтавського відділення при Національному науковому центрі «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса» (36007, м. Полтава, вул. Решетилівська, 47) для організації проведення експертизи.

Надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи № 629/6847/24.

Про дату, час і місце проведення експертизи повідомити учасників процесу.

На час виконання експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення або в порядку ч.2 ст. 354 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Дата складання повної ухвали 13.03.2025 року.

Суддя С.П. Масло