Справа № 537/23/25
Провадження № 2/539/699/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2025 року

Суддя Лубенського міськрайонного суду Полтавської області Просіна Я.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місце проживання дитини,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визначення місце проживання дитини.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя перевіряє додержання усіх передумов відкриття провадження.

Статтями 175 та 177 ЦПК України встановлено вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів.

Вищенаведена позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а саме:

- п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України - у позовній заяві відсутній виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо визначення місця проживання дитини.

Зміст позову є вказівкою позивача на спосіб захисту вже порушеного права (ст. 16 ЦК України), однак в позові не вказано якими саме діями відповідач не визнає, порушує чи оспорює його права відносно місця проживання дитини.

Окрім того, при розгляді такого спору обов`язковим є залучення органу опіки та піклування та надання ним відповідного висновку.

У постанові Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 200/952/18 (провадження № 61-14859св19) зазначено, що під час вирішення питання про визначення місця проживання дитини участь органу опіки та піклування є обов`язковою, а позивач до заяви про визначення місця проживання дитини повинен надати висновок органу опіки та піклування про доцільність проживання дитини з одним із батьків, характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дитини (гуртків), медичні довідки (суд обов`язково враховує стан здоров`я і батьків, і дитини), довідки про доходи (інші документи, які підтверджують матеріальне становище заявника), акти обстеження житлово-побутових умов, документи, що підтверджують право власності на житло.

Окрім того, відповідно до ч. 4, 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним, - обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Пунктом 72 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 року №866 передбачено, що для розв`язання спору, що виник між батьками, щодо визначення місця проживання дитини, один з батьків подає службі у справах дітей за місцем проживання дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (у разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини, довідку з місця навчання, виховання дитини, довідку про сплату аліментів (у разі наявності).

Під час розв`язання спорів між батьками щодо визначення місця проживання дитини служба у справах дітей має захищати інтереси дитини з урахуванням рівних прав та обов`язків матері та батька щодо дитини.

Суддя звертає увагу, що у разі визначення чинним законодавством позасудового порядку врегулювання спору, учасники цивільних правовідносин повинні його дотримуватися. Разом із тим, позивачем не зазначено, що ним перед відповідними органами ініціювалося питання щодо визначення місця проживання дитини та такими органами прийнято рішення, яке на думку позивача порушує його права та інтереси, тобто свідчить про наявність спору, який підлягає розгляду в судовому порядку.

Таким чином, у позовній заяві не зазначено, чи зверталася позивач до органу опіки та піклування, чи наявний висновок органу опіки та піклування про визначення місця проживання дитини з позивачем.

Суддя додатково роз`яснює, що у разі наявності домовленостей та згоди відповідача на визначення місця проживання дитини, дане питання можливо вирішити у позасудовому порядку, шляхом звернення до органу опіки та піклування про визначення місця проживання дитини (розпорядження органу опіки та піклування) чи шляхом укладання договору між батьками про визначення місця проживання дитини (нотаріальний договір).

Згідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У відповідності до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Окрім того, позивачкою до суду надано копії документів, які здебільшого є не читаємі.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищезазначені обставини, суддя позбавлений можливості вирішити питання відкриття провадження у справі, а тому позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк на усунення недоліків.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.175, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місце проживання дитини, залишити без руху, запропонувавши позивачу в п`ятиденний строк з дня отримання ухвали усунути ці недоліки.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.В.Просіна