Номер провадження 2-р/754/3/25
У Х В А Л А

Іменем України

17 березня 2025 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючої судді Гринчак О.І.,

за участю секретаря судових засідань Гергель В.А.,

розглянувши у судовому засіданні справу заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Деснянського районного суду міста Києва від 24 вересня 2024 року у справі № 754/16572/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва (суддя Таран Н.Г.) від 24 вересня 2024 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя задоволено. В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя: визнано за ОСОБА_1 право власності на 63,82 % ідеальної частки квартири АДРЕСА_1 ; визнано за ОСОБА_2 право власності на 36,18 % ідеальної частки квартири АДРЕСА_1 .

Постановою Київського апеляційного суду від 21 січня 2025 року рішення Деснянського районного суду міста Києва від 24 вересня 2024 року залишено без змін.

04 березня 2025 року від ОСОБА_1 надійшла заява про роз`яснення рішення суду від 24 вересня 2024 року, в якій заявник, в порядку ст. 271 ЦПК України, просить суд винести ухвалу, якою визнати за ОСОБА_1 право власності на 63,82 %, що відповідає дробу 6382/10000, ідеальної частки квартири АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_2 право власності на 36,18 %, що відповідає дробу 3618/10000, ідеальної частки квартири АДРЕСА_1 .

Заявник вказує, що рішення суду набрало законної сили 21 січня 2025 року. Однак, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутній механізм внесення даних про розмір часток власності у вигляду відсотків, а інформація може бути внесена лише у вигляді дробів.

Відповідно до положень статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Необхідність у роз`ясненні рішення може бути зумовлена нечіткістю судового рішення за змістом або коли воно є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, які будуть здійснювати його виконання. Також роз`яснено може бути рішення суду, якщо без такого роз`яснення його реалізація є ускладнена, оскільки спостерігається значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва (суддя Таран Н.Г.) від 24 вересня 2024 року частки співвласників були визначені у відсотках.

Пунктом 9 частини першої статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі, зокрема судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості.

Згідно з пунктами 1, 2 частини третьої статті 10 Закону державний реєстратор, зокрема, встановлює відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями; перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення.

Відповідно до абзацу третього пункту 162 Порядку проведення технічної інвентаризації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 травня 2023 року № 488, розмір частки кожного співвласника в спільній частковій власності виражається в простих правильних дробах (1/2; 1/3; 3/5 тощо). При цьому розміри часток співвласників на об`єкт нерухомого майна в сумі повинні становити одиницю.

Ухвалюючи рішення у цій справі, суд у резолютивній частині рішення не визначив частки позивача і відповідача у спільній частковій власності у простих правильних дробах, що ускладнює виконання рішення, у зв`язку з чим вказане рішення потребує роз`яснення в частині способу визначення розміру частки співвласників.

За таких обставин, відповідно до рішення Деснянського районного суду міста Києва від 24 вересня 2024 року у справі № 754/16572/21 підлягає державній реєстрації за ОСОБА_1 - право власності на 6382/10000 квартири АДРЕСА_1 , що є еквівалентом його частки у розмірі 63,82 %, та за ОСОБА_2 - право власності на 3618/10000 квартири АДРЕСА_1 , що є еквівалентом її частки у розмірі 36,18%.

Отже, заява ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 271, 260, 353-355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Деснянського районного суду міста Києва від 24 вересня 2024 рокуу справі № 754/16572/21 задовольнити.

Роз`яснити рішення Деснянського районного суду міста Києва від 24 вересня 2024 року у справі № 754/16572/21, зазначивши, що:

- частка у розмірі 63,82 % квартири АДРЕСА_1 , право власності на яку рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 24 вересня 2024 року у справі № 754/16572/21 визнано за ОСОБА_1 , є еквівалентною (рівнозначною) і відповідає частці у розмірі 6382/10000 цієї квартири;

- частка у розмірі 36,18 % квартири АДРЕСА_1 , право власності на яку рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 24 вересня 2024 року у справі № 754/16572/21 визнано за ОСОБА_2 , є еквівалентною (рівнозначною) і відповідає частці у розмірі 3618/10000 цієї квартири.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 17 березня 2025 року.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак