Справа № 703/4516/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2025 року м. Сміла

Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченко І.Я., вирішуючи питання про прийняття до розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі № 703/4516/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя,

у с т а н о в и в :

23 жовтня 2024 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області ухвалив заочне рішення по справі № 703/4516/24, яким в порядку поділу майна подружжя визнав за ОСОБА_2 право власності на 1/4 частину будинку з відповідною частиною надвірних споруд, загальною площею 139,4 кв.м., житловою площею 90,2 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , та на 1/4 частину земельної ділянки площею 0,1000 га, кадастровий номер :04:001:0176, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

27 лютого 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку направив до суду заяву про перегляд вказаного заочного рішення.

Дослідивши матеріали справи в межах, необхідних для вирішення питання про прийняття до розгляду заяви про перегляд заочного рішення, суд приходить до наступного.

Відповідно до частини другої статті 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (частини третя, четверта статті 284 ЦПК України).

За загальним правилом метою встановлення строків є надання визначеності у реалізації суб`єктами правовідносин своїх прав та обов`язків. З настанням або закінченням відповідного строку пов`язане виникнення, зміна чи припинення правовідносин.

Строк як відрізок часу обмежує дію суб`єктивних прав та обов`язків. Водночас процесуальний строк - це встановлений законом або визначений судом проміжок часу, протягом якого суд або учасники судового процесу мають право або зобов`язані вчинити певну процесуальну дію чи сукупність таких дій.

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформував практику, відповідно до якої національні суди пріоритетність мають надавати дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Зокрема, ЄСПЛ у справах «Світлана Науменко проти України», «Трегубенко проти України», «Праведна проти Росії», «Желтяков проти України» зазначає, що у випадках перегляду судових рішень як у порядку нагляду, так і у зв`язку з нововиявленими обставинами національні суди мають забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів, як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Загалом згідно з практикою ЄСПЛ при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (справи «Волчлі проти Франції», «ТОВ «Фріда» проти України»).

Отже, встановлений частиною другою статті 284 ЦПК України строк на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення є одним з інструментів забезпечення принципу правової визначеності, адже право відповідача на доступ до суду апеляційної інстанції при заочному розгляді справи місцевим судом не є абсолютним та забезпечується за умови дотримання ним порядку та строку звернення до суду першої інстанції із заявою про перегляд заочного рішення.

У постанові від 12 червня 2024 року у справі № 756/11081/20 (провадження № 14-25цс24) Велика Палата Верховного Суду, відступаючи від висновків, сформульованих у її постанові від 09 листопада 2021 року у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21), зробила такі висновки щодо застосування статей 126, 127 ЦПК України в сукупності зі статтями 284, 286, 287 цього Кодексу:

- передбачені частиною третьою статті 287 ЦПК України повноваження суду першої інстанції стосуються саме суті заяви про перегляд заочного рішення (зокрема, подання чи неподання відповідачем доказів по суті справи і доказів поважності неявки в судове засідання, на якому було ухвалене заочне рішення) і не застосовуються у ситуації пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення;

- оцінка поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та наявності підстав для його поновлення належить до компетенції місцевого суду, до якого подана така заява. Наслідком пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення за умови відсутності поважних причин для його поновлення є залишення такої заяви без розгляду на підставі частини другої статті 126 ЦПК України, а не залишення її без задоволення.

Отже, Велика Палата Верховного Суду з огляду на здійснений нею відступ від правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21), констатувала наявність у суду першої інстанції повноважень на залишення заяви про перегляд заочного рішення без розгляду з підстав пропуску відповідачем строку на звернення до суду та відсутності передумов для його поновлення судом.

Судом встановлено, що заочне рішення по справі 703/4516/24 ухвалене судом 23 жовтня 2024 року.

За приписами статті 284 ЦПК України відповідач мав право подати заяву про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів (у даному випадку до 22 листопада 2024 року включно).

За змістом статті 284 ЦПК учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Отже, законом визначені процесуальні строки подання заяви про перегляд заочного судового рішення, а також підстави, відповідно до яких строк може бути поновлений в разі його пропуску.

Із наявної в матеріалах справи заяви вбачається, що ОСОБА_1 копію заочного рішення отримав особисто в канцелярії суду 25 лютого 2025 року. Заяву про перегляд заочного рішення він направив засобами поштового зв`язку 27 лютого 2025 року, при цьому не порушує питання про поновлення строку на подачу відповідної заяви.

Суд звертає увагу на те, що неотримання або несвоєчасне отримання копії судового рішення не змінює визначений законом строк і порядок подачі заяви про перегляд заочного рішення, а може бути лише підставою для його поновлення у разі заявлення відповідного клопотання.

Відповідно до ч.1,4 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Тобто, реалізація учасником справи наданого права на поновлення пропущеного строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення здійснюється шляхом подання ним заяви про поновлення процесуального строку.

Враховуючи викладене, суд позбавлений повноважень поновити вказаний з власної ініціативи, а лише за наявності відповідної заяви особи, яка подає заяву про перегляд заочного рішення.

Як визначено ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на викладене суд дійшов висновку про залишення заяви відповідача про перегляд заочного рішення без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст. 126, 127, 260, 261, 284 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі № 703/4516/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та протягом 15 днів може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя: І.Я. Биченко