НОВОУШИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 680/54/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2025 року селище Нова Ушиця

Новоушицький районний суд Хмельницької області в складі

головуючого судді Олійник А.О.,

з участю секретаря судового засідання Максимчука С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури, який діє в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області, Новоушицької селищної ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про солідарне відшкодування шкоди,

установив:

Зміст позовних вимог та позиції учасників справи

Прокурор звернувся з позовом до суду про стягнення солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь держави в особі управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області 110 000 гривень шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби.

В обґрунтування вимог вказує, що постановами Новоушицького районного суду Хмельницької області від 14 листопада 2024 року та 24 жовтня 2024 року відповідачів визнано винуватими у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 90 КУпАП.

Відповідно до зазначених постанов ОСОБА_1 спільно з ОСОБА_2 24 вересня 2021 року о 10 годині 00 хвилин на Дністровському водосховищі в адміністративних межах с. Березівка Кам`янець-Подільського району Хмельницької області здійснили незаконний вилов риби, яка занесена до Чернової книги України, виду вирезуб у кільності 11 екземплярів, чим завдали збитків рибному господарству на загальну суму 110 000 грн. Удобровільному порядку зазначений розмір шкоди відповідачами не відшкодовано.

Враховуючи, що органами, уповноваженими державною здійснювати функції у спірних правовідносинах не вжито заходів до стягнення шкоди, що свідчить про їх бездіяльність, тому позов пред`являється прокурором.

Прокурор Романюк В.О. подав заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримав.

Представник Новоушицької селищної ради в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву в якій просив позов задовольнити та проводити розгляд справи у його відсутності (арк.спр.271).

Представник Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про розгляд справи, про що свідчить довідка (арк.спр.184).

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, повідомлений про час і місце розгляду справи шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання. Однак до суду повернувся конверт із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до вимог п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України судова повістка вважається врученою відповідачу.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Про дату, час та місце судового розгляду повідомлений шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання. Однак до суду повернувся конверт із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до вимог п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України судова повістка вважається врученою відповідачу.

Вказані обставини та норми статті 223 ЦПК України вказують на наявність підстав для розгляду справи без участі сторін.

Процесуальні дії у справі

27 січня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи по суті.

18 лютого 2025 року розгляд справи відкладено у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідачів.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

24 вересня 2021 року відносно ОСОБА_1 та ОСОБА_2 складено протоколи про адміністративні правопорушення за статтею 90 КУпАП (акр спр.25,29).

Постановами Новоушицького районного суду Хмельницької області від 14 листопада 2024 року та 24 жовтня 2024 року (справи № 680/319/24, 680/321/24) ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визнано винуватими у вчиненні правопорушень, передбачених ст. 90 КУпАП (в редакції чинній на момент складання адміністративного протоколу). Провадження в справах закрито на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку із закінчення на момент розгляду справ про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 КУпАП (арк. спр. 27-28, 35-36).

Відповідно до зазначених постанов суду 24 вересня 2021 року о 10 годині 00 хвилин на Дністровському водосховищі в адміністративних межах с. Березівка Кам`янець-Подільського району Хмельницької області ОСОБА_1 спільно з ОСОБА_2 незаконно вилучили з природного середовища рибу, вид якої занесений до Червоної книги України, а саме: здійснили за допомогою заборонених знарядь лову вилов водних біоресурсів та виловили рибу виду «вирезуб» в кількості 11 (одинадцять) екземплярів, загальною вагою 21 (двадцять один) кг, яка занесена до Червоної книги України. Завдані збитки рибному господарству становлять 110 000 грн.

Вказані обставини також підтверджуються розрахунком збитків та даними протоколу огляду місця події (арк.спр.26,31).

Постанова по справі № 680/319/24 набрала законної сили 05 листопада 2024 року, а постанова по справі №680/321/24 набрала законної 26 листопада 2024 року.

З повідомлення Новоушицької селищної ради від 05 грудня 2024 року вбачається, що до бюджету селищної територіальної громади по коду доходів 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності» кошти від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не надходили (арк. спр. 42,43).

Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права

Стосовно представництва прокурором інтересів держави

Положеннями статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державних чи суспільних інтересах.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Звертаючись до суду із позовом в інтересах держави, уповноваженими органами якої є Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області, оскільки до його повноважень належить подання позовів про відшкодування шкоди, заподіяної громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, та Новоушицька селищна рада, на території якої вчинено адміністративне правопорушення, відтак шкода підлягає стягненню на рахунок спеціального фонду бюджету Новоушицької селищної ради, прокурор посилався на те, що діями відповідачів була спричинена шкода навколишньому середовищу, а саме рибному господарству територіальної громади Новоушицької селищної ради, яка полягала у незаконному вилучені з природного середовища риби, вид якої занесений до Червоної книги України, чим завдано шкоди водному середовищу у розмірі 110 000 грн. Вказана шкода у добровільному порядку не відшкодована, а позивачами самостійно не вжито заходів для стягнення шкоди, що свідчить про їх бездіяльність. Прокурором дотримано порядку визначеного ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництва інтересів держави в суді.

Таким чином наявні підстави для представництва інтересів держави у суді прокурором.

При наданні правової оцінки доведеності заявлених прокурором позовних вимог, суд виходить з такого.

Згідно з приписами статті 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до приписів статті 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані охороняти тваринний світ, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Основним завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, згідно з ст.1, 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», є збереження природних ресурсів, у тому числі тваринного світу.

За приписами частини 1 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» - порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законом.

Частиною 1 статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження щодо подання позовів про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів (ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»).

Статтею 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» передбачено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Згідно зі статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

З наведеного вбачається, що природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Новоушицької селищної ради). Зазначені природні ресурси є власністю Українського народу.

Водночас, загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені в статті 1166 ЦК України.

Відповідно до частин першої та другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до частини шостої статті 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Суд встановив, що постановами Новоушицького районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визнано винуватими у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 90 КУпАП. Постанови суду набрали законної сили.

Отже, досліджені судом докази підтверджують, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 порушили вимоги законодавства про охорону тваринного світу, а саме незаконно вилучили з природного середовища рибу вирозуб у кільності 11 екз., вид якої занесений до Червоної книги України, тобто вина останніх є доведеною.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України № 1030 від 07.11.2012 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)», розмір шкоди внаслідок незаконного вилову риби занесеної до Червоної книги України, становить 110 000 грн, виходячи із наступного розрахунку: вирезуб причорноморський 11 екз. х 10 000 = 110 000.

Вказана обставина також підтверджується долученим розрахунком шкоди.

Відтак розмір шкоди, завданої ОСОБА_1 та ОСОБА_2 становить 110 000 грн та є доведеним.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наявні всі елементи складу цивільного правопорушення, між їх діями і спричиненою шкодою існує взаємозв`язок, а також наявна вина, що є підставою для цивільної відповідальності.

Відповідачі, на виконання вимог частини першої статті 81 ЦПК України, не надали суду жодних доказів, які б спростовували доводи позовної заяви.

Згідно зі статтею 1190 ЦК особи, спільними діями яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність.

Виходячи зі змісту зазначеної норми матеріального права, особи, які спільно заподіяли неподільну шкоду взаємопов`язаними, сукупними діями або діями з єдністю наміру, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

З огляду на викладене, позов є обґрунтованим, позовні вимоги є доведеними, право позивача підлягає захисту у спосіб визначений у позовній заяві, тому позов необхідно задовольнити.

Розподіл судових витрат

Пунктом 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 141 ЦПК, задоволення позову, ціни позову (110 000 грн), судовий збір, який був сплачений за подання позовної заяви у розмірі 3 028 грн, слід стягнути із відповідачів у рівних частинах - по 1514 грн з кожного.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 82, 141, 263, 265, 268 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури, який діє в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області, Новоушицької селищної ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про солідарне відшкодування шкоди задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь держави в особі управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби, у розмірі 110 000 (сто десять тисяч) гривень, які зарахувати на рахунок Новоушицької селищної ради (р/р UA0022669, отримувач ГУК у Хмел.обл./Новоушицьк.стг./24062100, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку 899998, код класифікації доходів бюджету 24062100, призначення платежу: грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Хмельницької обласної прокуратури судовий збір у розмірі 1 514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) гривень (, Держказначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, р/р UA000814, призначення платежу - повернення судового збору Деркалюк В.В).

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Хмельницької обласної прокуратури судовий збір у розмірі 1 514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) гривень (, Держказначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, р/р UA000814, призначення платежу - повернення судового збору Морозов А.І).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів із дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Орган, який звернувся до суду в інтересах держави: Кам`янець-Подільська окружна прокуратура, місцезнаходження: вул. Драгоманова, 11, м. Кам`янець-Подільський, Хмельницька область, код ЄДРПОУ - 02911102.

Позивач 1: Новоушицька селищна рада, місцезнаходження: вул. Подільська, 17, с-ще Нова Ушиця, Кам`янець-Подільський район Хмельницької області, .

Позивач 2: Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області, місцезнаходження: вул. Шептицького, буд. 2, м. Чернівці, .

Відповідач 1: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП- НОМЕР_1 8.

Відповідач 2: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП- НОМЕР_2 .

Суддя А. О. Олійник