ЛУГИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 281/122/25
Провадження по справі № 2/281/135/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2025 року селище Лугини

Суддя Лугинського районного суду Житомирської області Данчук В. В., перевіривши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ

У березні 2025 року позивач звернувся до суду з указаним позовом. Просить встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та визнати за позивачем право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок з надвірними будівлями за адресою будинок АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Проаналізувавши подану позовну заяву, приходжу до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху у зв`язку з тим, що подана без додержання вимог ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У прохальній частині позовної заяви позивач зазначає одну вимогу немайнового характеру (встановлення факту прийняття спадщини) та одну вимогу майнового характеру (визначення права власності в порядку спадкування за законом), тому оплаті судовим збором підлягає кожна з позовних вимог.

Згідно з п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.).

Позивачем надано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн., що суд оцінює як сплату судового збору за немайнову вимогу.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак доказів оплати судовим збором майнової вимоги суду не надано.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач вказав ціну позову у розмірі 120000,00 гривень, але у позовній заяві не зазначив обґрунтований розрахунок суми.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

З аналізу змісту ст. 176 ЦПК України вбачається, що ціна позову повинна визначатися, виходячи із дійсної вартості зазначеного майна.

Згідно з п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Як визначено ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Зміст, форма, порядок складання, затвердження та строк дії акта оцінки майна встановлюються Кабінетом МіністрівУкраїни (ч. 4 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Так, на підтвердження вартості майна та ціни позову позивач не додав жодного доказу та на них не посилається.

Наказом Фонду державного майна України № 658 від 17.05.2018 затверджено Порядок ведення єдиної бази даних звітів про оцінку (далі - Порядок).

На підставі даних про об`єкт нерухомості Модуль Єдиної бази розраховує оціночну вартість такого об`єкта нерухомості. За результатом визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості Модулем формується довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості відповідно до додатка 2 цього Порядку, з автоматичним присвоєнням кожній довідці унікального реєстраційного номера (п. 4, 5 розділ ІІІ Порядку).

Так, згідно з п.6 розділу ІІІ Порядку довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості є чинною впродовж 30 календарних днів з дня її формування Єдиною базою.

З огляду на наведене, приходжу до висновку що позовна заява, хоча і містить ціну позову, однак, відсутні належні докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна та, відповідно, дійсної ціни позову.

Відтак, позивач має зазначити дійсну вартість майна на момент звернення до суду з заявленим позовом, надати докази на підтвердження дійсної вартості спадкового будинку (звіт про оцінку майна) та сплатити судовий збір, виходячи з ціни позову.

Судовий збір до Лугинського районного суду справляється за наступними реквізитами: Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/ТГ смт Лугини/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485; Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.); Рахунок отримувача UA0006731; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Лугинський районний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа)

Дані реквізити зазначені на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою: https://lg.zt.court.gov.ua/sud0612/gromadyanam/tax/.

Також, позивачем при подачі позовної заяви не було додержано вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у повному обсязі, зокрема, позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

Згідно з ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Не зазначивши в позовній заяві інформацію передбачену ст. 175 ЦПК України позивач позбавляє суд можливості виконати вимоги ч. 7 ст. 14 ЦПК України.

Позивачу необхідно виправити зазначений недолік шляхом надання суду відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

За таких обставин справи, приходжу до висновку про необхідність усунення позивачем недоліків, які має позовна заява, а саме позивачу необхідно: зазначити ціну позову, виходячи з дійсної вартості спадкового будинку на момент звернення до суду з заявленим позовом, сплатити судовий збір, виходячи з наведеної ціни позову, а також надати суду відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення указаних недоліків.

Керуючись ст. 175-177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно залишити без руху і надати позивачеві строк для усунення недоліків 10 (десять) днів з дня отримання ухвали.

Попередити ОСОБА_1 , що у разі невиконання вимог даної ухвали у встановлений судом строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Данчук