Справа № 645/1482/25
Провадження № 2/645/1397/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 березня 2025 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі судді Алтухової О.Ю., перевіривши позовну заяву Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту теплову енергію, -

в с т а н о в и в:

Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі», від імені та в інтересах якого, на підставі довіреності, діє представник - Редька С.І., звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту теплову енергію за період з листопада 2021 року по 31 січня 2025 року у розмірі 159401,45 грн, судовий збір просять покласти на відповідачку.

Ознайомившись із вказаною позовною заявою, суд дійшов такого висновку.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У позовній заяві вказані лише прізвище, ім`я та по батькові відповідачки, а також посилання на адресу за п. 9 ст. 28 ЦПК, що не відповідає вимогам п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України щодо повноти ідентифікаційних даних сторін.

Таким чином, позовна заява не містить повних відомостей про відповідачку відповідно до вимоги п.2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Окрім того, відповідно до ч.ч. 6,8 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Відомостей про зареєстроване місце перебування відповідачки чи відомостей щодо місцезнаходження майна відповідачки чи останнє відоме зареєстроване місце проживання або перебування відповідачки позовна заява не містить, а відсутність інформації про дату народження або РНОКПП відповідачки позбавляє суд можливості отримати інформацію в порядку ч.ч. 6,8 ст. 187 ЦПК України.

Вказане, в порушення принципу диспозитивності, може унеможливити належне повідомлення відповідачки про місце та час розгляду справи судом.

Подібних висновків дійшов Верховний Суд у справі № 552/5961/17 від 11.09.2019, у справі № 686/21244/20 від 14.06.2021.

Для усунення недоліків даної позовної заяви позивачу необхідно зазначити відомості про відповідачку, а саме: місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти; зазначити про наявність або відсутність електронного кабінету.

Окрім того, ч. 1 ст. 30 ЦПК України встановлює виключну підсудність для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна, які пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.ч. 2, 8 ст. 83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно з ст. 5 ЦПК України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

У позовній заяві позивач зазначає, що відповідачка є власницею підвального приміщення загальною площею 63,2 кв. м за адресою АДРЕСА_1 .

За даними з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 05.03.2025 відповідачці на праві власності належить нежитлове приміщення 1-го поверху № 52-:-55, 57-:-62,65 з Загальною площею (кв.м): 120,4.

При цьому, приміщення № 050, 96-100 (63,2 кв. м) перебуває у власності іншої особи - ОСОБА_2 (зареєстровано 06.11.2024).

Докази долучені до позовної зави містять загальну інформацію про будинок розташований за адресою АДРЕСА_1 , без чіткої вказівки, яке приміщення є об`єктом нарахування заборгованості саме відповідачці ОСОБА_1 , а відомості з Реєстру вказують на розбіжності між об`єктом, який перебуває у праві власності відповідачки та об`єктом, про який вказано в позові.

Верховний Суд у постанові від 17.12.2020 у справі № 910/19628/19 підкреслив, що докази, які додаються до позовної заяви, мають безпосередньо підтверджувати вимоги позивача. Якщо докази суперечливі або не встановлюють чіткий зв`язок між позивачем, відповідачем та об`єктом спору, це є підставою для залишення позовної заяви без руху або відмови у відкритті провадження.

Для усунення недоліків даної позовної заяви позивачу необхідно зазначити чіткі відомості про приміщення, відносно якого утворилась заборгованість, які будуть узгоджуватись з доказами, що були долучені позивачем.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, Закону України «Про судовий збір», протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ЦПК України та зазначені в ухвалі суду, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 185, 260 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту теплову енергію - залишити без руху.

Установити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 (п`ять) днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків позовної заяви у вказаний строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо розміру судових витрат. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Повний текст ухвали складено 13.03.2025 року.

Суддя О.Ю. Алтухова