Справа № 212/854/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 березня 2025 року м. Кривий Ріг
Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючої судді - Швець М. В., за участі секретаря судового засідання Майданик М. Є., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
27 січня 2025 року позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду із зазначеним позовом.
Позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
В обґрунтування позову зазначено, що сторони знаходяться у зареєстрованому шлюбі з 18.03.2011 року. Від шлюбу мають неповнолітніх дітей доньку, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Дошлюбне прізвище позивачки « ОСОБА_5 ». Зазначила, що спільне життя у сторін не склалося, подружні стосунки припинені, сторони спільне господарство не ведуть, шлюб існує формально, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить її інтересам, відповідача та їх спільних дітей. З цих підстав позивачка просить шлюб розірвати, після розірвання шлюбу відновити їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».
Також 26 лютого 2025 року позивачка ОСОБА_1 подала до суду заяву про уточнення позовних вимог, де просила залишити їй після розірвання шлюбу прізвище « ОСОБА_6 ».
Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась. В позовній заяві просила розглядати справу за її відсутності.
Відповідач ОСОБА_2 в судові засідання 27.02.2025 та 14.03.2025 не з`явився, був повідомлений належним чином про час та дату судового розгляду; відзив на позов не подав.
Будь-які інші заяви, клопотанні від сторін відсутні.
Статтями 43, 211 ЦПК України передбачено, що участь у судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, на підставі ч. 6 ст. 259 ЦПК України, скористався своїм правом відкласти складення повного рішення.
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Суд встановив, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 18 березня 2011 року, мають спільних неповнолітніх дітей доньку, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 4 зворот - 5).
Позивачка у позові зазначила, що взаємні майнові претензії у сторін відсутні, спір щодо місця проживання дітей відсутній.
Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування, висновки суду.
Відповідно до ст. 24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається.
Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 Сімейного Кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, та інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. У цій справі про таку суперечність заявила позивачка.
Що стосується інтересів їхніх неповнолітніх дітей, то слід зазначити таке. Згідно з принципом 6 Декларації прав дитини дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові та розуміння; вона має, якщо це можливо, зростати в піклуванні та під відповідальністю своїх батьків, у будь-якому разі в атмосфері любові та моральної і матеріальної забезпеченості. Атмосферу любові практично неможливо забезпечити дитині в сім`ї, де батько й мати не бажають жити разом, мають проблеми у відносинах між собою та не хочуть зберігати шлюб. Тому збереження шлюбу сторін за умов їх небажання його зберігати суперечить також інтересам їх дітей.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити.
В силу вимог ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Враховуючи, що позивачка наполягає на розірванні шлюбу, а відповідач не заперечив проти заявлених до нього позовних вимог, суд вважає, що шлюб між сторонами слід розірвати.
На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір в сумі 1 211,20 грн.
У відповідності із ч. 3 ст. 105, ст. 110, 111, 112 Сімейного Кодексу України, керуючись ст. 4 5, 7 13, 81 82, 259, 263 - 265, 268 , 273, 354, 355, суд
вирішив таке.
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , зареєстрований 18 березня 2011 року Саксаганським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 71.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище - « ОСОБА_6 ».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 211,20 грн (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок).
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ;
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .
Повний текст рішення суду складено та підписано 17 березня 2025 року.
Суддя: М. В. Швець