Справа № 214/9555/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2025 року м Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Чернової Н.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Нестеренко К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 214/9555/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Болозенко Тетяна Олександрівна, про визнання недійсним договору дарування,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 та просить визнати недійсним договір дарування квартири АДРЕСА_1 , укладений 10 квітня 2013 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Болозенко Т.О., скасувавши рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 10.04.2013, посилаючись на вчинення оспорюваного правочину на наявність підпису на ньому іншою особою.

Одночасно з позовною заявою, позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з клопотанням про призначення експертизи, а саме судової почеркознавчої експертизи , на вирішення якої поставити питання щодо виконання рукописного тексту (підпис та ПІБ) у графі договору дарування від 10 квітня 2013 року ОСОБА_3 , надавши в якості вільних зразків договори, нібито підписані ОСОБА_3 07.01.2002, копію його паспорта та заяву про виплату пенсії від 2019 року.

Дослідивши письмові докази, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За пунктом 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно частини першої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частина п`ята статті 81 ЦПК України).

Положеннями статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

До таких засобів, належить і висновки експертів.

Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну (частини четверта, п`ята статті 103 ЦПК України)..

Згідно із п. 1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998 року, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних засобів та підписів надаються оригінали документів. Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами. Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Так, оспорюваний договір вчинено за життя ОСОБА_3 10 квітня 2013 року, натомість позивачем надано вільні зразки (на її думку) ОСОБА_3 за 2002 рік та 2019 рік, що унеможливлює їх направлення експертам.

Крім того, указані зразки, з метою підтвердження їх ідентифікації та належності саме ОСОБА_3 , повинні бути витребувані за ухвалою суду за клопотанням позивача (із вказівкою організацій, де можуть знаходитись вільні зразки ОСОБА_3 ), натомість позивачем самостійно надані копії документів із зазначенням прізвища ОСОБА_3 , що не дозволяє з точністю встановити їх належність саме ОСОБА_3 та позбавляє можливості направити їх в якості належного матеріалу для проведення експертизи.

За таких обставин клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 103,104,109 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення експертизи повністю.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Чернова