Провадження № 2/361/5923/24
У Х В А Л А

06 березня 2025 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

судді - Писанець Н.В.,

при секретарі - Бондар Ю.В.,

за участю: представника позивачів ОСОБА_1 ,

відповідачів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Калитянської селищної ради Броварського району Київської області, треті особи: Друга броварська державна нотаріальна контора, нотаріус Другої броварської державної нотаріальної контори Куценко Євгеній Олександрович про визнання права власності на частку домоволодіння в порядку спадкування за законом та витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності,

встановив:

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 20 листопада 2024 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Калитянської селищної ради Броварського району Київської області, треті особи: Друга броварська державна нотаріальна контора, нотаріус Другої броварської державної нотаріальної контори Куценко Євгеній Олександрович про визнання права власності на частку домоволодіння в порядку спадкування за законом та витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності.

27 червня 2024 року до суду надійшла заява представника позивачів ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог, а саме: про визнання незаконним та скасування рішення Калитянської селищної ради від 20 червня 2024 року № 284-90-VIII в частині затвердження документації із землоустрою щодо формування земельної ділянки та передачу земельної ділянки площею 0,2500 га, кадастровий номер :01:029:0056 у власність ОСОБА_2 та скасувати право власності ОСОБА_2 на передачу вказаної земельної ділянки.

В підготовчому засіданні представник позивачів ОСОБА_1 позовні вимоги разом з їх уточненнями підтримала та просила про задоволення.

В підготовчому засіданні відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та їхній представник ОСОБА_4 просили залишити заяву про уточнення позовних вимог без розгляду.

Вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали поданої заяви, суд дійшов висновку про залишення заяви уточнення позовних вимогбез задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За вимогами ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний суд у постанові № 910/18389/20 зробив висновок про те, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Подібні правові висновки наведені у постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20.

Також у вказаній постанові суд касаційної інстанції зазначив, що заміна позовних вимог іншими вимогами та / або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

У даному випадку позивачем здійснено доповнення позовних вимог новими вимогами, тобто змінено саме предмет та підстави позову.

На виконання ст. 189 ЦПК України та під час підготовчого засідання проведені дії, передбачені ст. 197 ЦПК України.

Згідно із п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст.49, 200, 258,260,261ЦПК України, суд,

ухвалив:

Заяву представника позивачів ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог залишити без задоволення.

Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні на 14 березня 2025 року на 11 год. 00 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Писанець