Справа № 638/91/25
Провадження № 2/638/45/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2025 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого Невеніцина Є.В.,

за участю секретаря Кассіч Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради про визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її двоюрідна сестра - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка до дня смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Після її смерті залишилась спадщина, до складу якої входить 1/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Інша частина цієї квартири у вигляді 2/3 частки належить позивачу. Позивач маю право на спадщину за правом представлення згідно ст. ст. 1263, 1266 Цивільного Кодексу України на частку спадщини, яка належала б за законом її батькові -рідному дядькові спадкодавця, ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Позивач є єдиним спадкоємцем померлої, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. Приватним нотаріусом Саєнко Н.П. відмовлено у вчиненні нотаріальної дії по тій причині, що позивач пропустила шестимісячний строк для подання заяви для прийняття спадщини до органів нотаріату і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин. Так, як власник частки квартири позивач несла і продовжую нести усі витрати, які виникають з утримання нерухомого майна, і постійно користувалась своєю часткою квартири до того моменту, коли 20.05.2024 року внаслідок обстрілу РФ в квартирі були вибиті вікна та пошкоджені стіни. Після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_2 позивач фактично вступила у володіння і управління спадковим майном, тому у відповідності до ч.3 ст.1268 ЦК України вважається особою, що прийняла спадщину. Так, у 2022-2023 році позивач погасила заборгованість ОСОБА_2 по комунальним платежам в розмірі близько 25000 грн, яка виникла за життя спадкодавця. У літку 2021 року сестра перебувала майже пів місяця 17.05.2021 по 01.06.2021 на лікуванні в кардіологічному відділенні Харківської міської клінічної лікарні швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова у зв`язку захворюванням сердця (ІХС), опередне-перетинково-верхівковим інфарктом міокарда, гіпертонічною хворобою 3 ст., ризик 4, негоспітальною двобіною пнемонією, де позивач її постійно відвідувала і оплачувала лікування. Після виписки сестри з лікарні позивач продовжувала їй допомагати, готувала їсти, купувала ліки. Дітей вона не мала, батьки померли, і допомагати їй, окрім позивача, було нікому. 06 вересня 2021 року мати позивача перенесла ішемічний інсульт і знаходилась на стаціонарному лікуванні з 06.09.2021 по 22.09.2021, внаслідок чого потребувала постійного стороннього догляду через порушення функції організму, через які вона не могла самостійно пересуватися та самообслуговуватися (паралізована права частина тіла). З 16.07.2024 року їй встановлена інвалідність 1 групи. Після виписки матері з лікарні позивач здійснювала догляд, займалась пошуком та замовленням допоміжних засобів реабілітації, організовувала та супроводжувала її при медичних обстеженнях, допомагала у побуті, готувала їсти, покупала ліки. Зараз позивачу 70 років. Хвороба матері дуже вплинула на її спосіб життя, доглядом за хворою матір`ю позивач займається і зараз, стан її здоров`я так і не покращився. Позивач вчиняла реальні дій, спрямовані на прийняття спадщини, і для цього після смерті сестри зверталась до Першого відділу Державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції за видачею свідоцтва про смерть ОСОБА_5 , однак позивачу відмовили у видачі свідоцтва, оскільки вона не є близьким родичем померлої сестри, і запропонували збирати докази на підтвердження родинних зв`язків. Але, через 2,5 місяці після смерті двоюрідної сестри розпочалось повномасштабне вторгнення РФ на територію України. Наявність постійних обстрілів та тривог суттєво вплинуло на роботу державних органів, в тому числі і на роботу архівних установ, відділів ДРАЦС та органів нотаріату, більшість з яких виїхали за межі Харкова/евакуйовані або працювало не стабільно. Позивач перебувала у постійному емоційному та психологічному стресі, в умовах обмеженого електропостачання та зв`язку. Навіть пересуватись по місту було дуже небезпечно, громадський транспорт не працював. У жовтні 2022 року позивач виїхала до селища Парасков`я Красноградського району Харківської області, де була взята на облік як внутрішньо переміщена особа, така віддаленість до м.Харкова теж впливала на неможливість частих виїздів до міста. Отримати архівну довідку про актовий запис про народження свого батька в Державному архіві Харківської області позивач змогла лише наприкінці вересня 2024 року. Після цього, незважаючи на наявність у позивача на руках документів, що підтверджує родинні зв`язки з спадкоємецею та факт відкриття нотаріусом спадкової справи, Перший відділ ДРСЦ знову відмовив мені у видачі свідоцтва про смерть посилаючись на те, що відповідно до ст. 2 Сімейного Кодексу України сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами не регулюється цим Кодексом.

10.02.2025 представником відповідача подано додаткові пояснення по справі з проханням відмовити у задоволенні позовних вимоги, оскільки посилання позивача на ведення в країні бойових дій, а також зміні реєстрації місця проживання не може бути поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

У судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити, представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Суд, вислухавши пояснення позивача, представника позивача, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного.

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у м.Харкові.

Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Саєнко Н.П. від 21.11.2024 №82/02-31 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_2 через пропуск шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Родинні відносини між позивачем та спадкодавцем підтверджуються: копією паспорта серії НОМЕР_1 , витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища , копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , копією свідоцтва про народження № НОМЕР_3 , архівною довідкою №01-44/2870 від 17.09.2024, копією свідоцтва про народження № НОМЕР_4 .

Згідно копії свідоцтва про смерть № НОМЕР_5 ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , згідно копії свідоцтва про смерть № НОМЕР_6 ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно позивачу на праві спільної часткової власності належить 2/3 квартири АДРЕСА_2 .

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Такий висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17. З указаним висновком погодився й Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц.

Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі закордонним; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року по справі № 6-1215цс16, Верховний Суд від таких висновків не відступав, про що свідчить практика застосування норм права у подібних правовідносинах, викладена у постановах від 18 січня 2018 року по справі № 198/476/16, від 01 лютого 2018 року по справі № 712/656/15, від 06 червня 2018 року по справі № 592/9058/17, від 11 липня 2018 року по справі № 381/4482/16-ц, від 25 квітня 2019 року по справі № 761/794/15-ц, від 17 червня 2020 року по справі № 520/10377/17, від 18 травня 2021 року № 615/1337/19 тощо.

Оскільки ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , останнім днем прийняття спадщини після її смерті відповідно до вимог ст.1270 ЦК України є 10.06.2022. Позивач звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини 20.11.2024 року, тобто поза межами строку визначеного ст.1270 ЦК України.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд мас враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій».

Внаслідок широкомасштабного вторгнення військ РФ на територію України 24.02.2022 р. Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 р. «Про введення воєнного стану в Україні» було запроваджено на території України воєнний стан, який неодноразово продовжено.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 р. № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих РФ» визначено, що у період з 24.02.2022 по 15.09.2022 м.Харків відносився до території активних бойових дій.

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд керується аксіомою цивільного судочинства: «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Враховуючи викладене, оскільки позивач після смерті спадкодавця перебувала на території активних бойових дій, внаслідок чого виїжджала за межі м.Харкова (довідка №6316-), має мати похилого віку, яка є інвалідом другої групи та потребує постійної сторонньої допомоги (довідка до акту огляду медико-соціальною експертною комісією №328426), мала труднощі із отриманням документів в державних установах для підтвердження родинних відносин через запровадження в Україні воєнного стану та ведення на території Харківської області активних бойових дій, суд дійшов висновку, що позивачем з поважним причин пропущено визначений законом строк на прийняття спадщини у зв`язку із об`єктивними, непереборними труднощами, і тому знаходить можливим визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили, що буде достатнім для подання нею заяви до нотаріальних органів про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 1269,1272 Цивільного кодексу України, ст.ст. 274-279, 263-265, 352, 354-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_7 ) до Харківської міської ради (м.Харків, м-н Конституції, 7, ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий Є.В.Невеніцин