Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/3727/24
Провадження №: 2-п/332/15/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2025 р. м. Запоріжжя

Заводський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді: Погрібної О.М., секретаря судового засідання: Паніної Л.Д., розглянувши заяву адвоката Великанова Микити Олександровича в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Заводського районного суду м. Запоріжжя від 24 вересня 2024 року у цивільній справі ЄУН 332/3727/24 за позовомМоторного (транспортного) страхового бюро України в особі представника Глузд Оксани Вікторівни до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з виплатою страхового відшкодування,-

встановив:

28 лютого 2025 року представник відповідача адвокат Великанов М.О. звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Заводського районного суду м. Запоріжжя від 24 вересня 2024 року у цивільній справі ЄУН 332/3727/24. Заява обґрунтована тим, що приймаючи рішення 24 вересня 2024 року суд належним чином не встановив підсудність справи та не встановив, що на момент прийняття заочного рішення та взагалі справи ОСОБА_1 був внутрішньо переміщеною особою, адресою фактичного місця проживання якого є: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією довідки від 03.04.2022 № 2326- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

Заперечуючи проти позову зазначає, що згідно з ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Відповідно до ч. 6 ст. 28 ЦПК України, позови про відшкодування шкоди, заподіяної майну фізичних або юридичних осіб, можуть пред`являтися також за місцем заподіяння шкоди.

Адреса зареєстрованого місця проживання відповідача є наступна адреса: АДРЕСА_2 . Відповідно до розпорядження Верховного Суду від 14.09.2022 № 49/0/9- 22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ судів Запорізької області», територіальна підсудність судових справ Пологівського районного суду Запорізької області визначена Орджонікідзевському районному суду м. Запоріжжя.

Тому вважає, що справа за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з виплатою страхового відшкодування, належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя.

Просить переглянути заочне рішення Заводського районного суду м. Запоріжжя від 24 вересня 2024 року у цивільній справі № 332/3727/24 та за результатами його перегляду скасувати заочне рішення Заводського районного суду м. Запоріжжя від 24 вересня 2024 року у цивільній справі № 332/3727/24 і передати справу за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з виплатою страхового відшкодування, на розгляд Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя.

Ухвалою Заводського районного суду м. Запоріжжя від 03.03.2025 прийнято до провадження заяву адвоката Великанова М.О. в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Заводського районного суду м. Запоріжжя від 24 вересня 2024 року у цивільній справі ЄУН 332/3727/24 за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України в особі представника Глузд Оксани Вікторівни до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з виплатою страхового відшкодування та відповідачу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Великанов М.О., поновлено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Заводського районного суду м. Запоріжжя від 24 вересня 2024 року у цивільній справі ЄУН 332/3727/24.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник адвокат Великанов М.О. у судове засідання не з`явилися, від адвоката Великанова М.О. надійшла заява, в якій він просив розглянути заяву без його та відповідача участі, заяву просить задовольнити та переглянути заочне рішення Заводського районного суду м. Запоріжжя від 24 вересня 2024 року у цивільній справі № 332/3727/24 та за результатами його перегляду скасувати заочне рішення Заводського районного суду м. Запоріжжя від 24 вересня 2024 року у цивільній справі № 332/3727/24 і передати справу за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з виплатою страхового відшкодування, на розгляд Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя.

Представник позивача Моторного (транспортного) страхового бюро України в особі представника Глузд О.В. у судове засідання не з`явилася, надала на адресу суду додаткові пояснення, відповідно до яких зазначила, що заява відповідача про перегляд заочного рішення не обґрунтована, просить заяву представника відповідача адвоката Великанова М.О. про перегляд заочного рішення Заводського районного суду м.Запоріжжя від 24.09.2024 залишити без задоволення; розглядати заяву про перегляд заочного рішення за відсутності позивача та його представника.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається у судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, не здійснюється згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України.

Суд, вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи, докази, якими обґрунтовується заява про перегляд заочного рішення та докази, які долучено до справи, вважає, що в задоволенні заяви слід відмовити з наступних підстав.

Згідно зі ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Заявник, як на підставу для скасування заочного рішення суду посилається на те, що на момент прийняття заочного рішення та взагалі справи ОСОБА_1 був внутрішньо переміщеною особою, належним чином не був повідомлений про дату та час розгляду справи, оскільки фактичне місце проживання відповідача АДРЕСА_1 . Про рішення суду дізнався 31.01.2025. На підтвердження даного твердження надав копію довідки за № 2326- від 03.04.2022 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. ч. 6, 8 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

З матеріалів цивільної справи №332/3727/24 вбачається, що зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є: АДРЕСА_3 .

Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 за № 309, зі змінами на час розгляду справи, с. Полтавка Малинівської сільської територіальної громади Пологівського (раніше Гуляйпільського) району Запорізької області, з 04.03.2022 є територією активних бойових дій.

Відповідно до позовної заяви, адресою фактичного проживання відповідача ОСОБА_1 , відповідно до постанови Заводського районного суду м.Запоріжжя від 14.07.2022 у справі №332/1048/22, є: АДРЕСА_4 .

Справа була розглянута за відсутності відповідача, якому надсилались судові повістки за встановленою адресою місця проживання, та шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Заводського районного суду м.Запоріжжя. При таких обставинах суд провів заочний розгляд справи, проти чого позивач у поданому письмовому клопотанні не заперечував.

З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи.

Заочним рішенням Заводського районного суду м. Запоріжжя від 24 вересня 2024 року у цивільній справі ЄУН 332/3727/24 за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України в особі представника Глузд Оксани Вікторівни до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з виплатою страхового відшкодування, позовні вимоги задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Моторного (транспортного) страхового бюро України грошові кошти в розмірі понесених витрат в сумі 38177,58 гривень. Вирішено питання щодо судових витрат.

Крім того, при ухваленні заочного рішення від 24 вересня 2024 року у цивільній справі ЄУН 332/3727/24 судом були вивчені та досліджені всі надані письмові докази по справі.

Оскільки заявник ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 не надали та не зазначили суду жодного доказу, що мають значення для справи, та могли привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни, суд вважає, що в задоволенні його заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Щодо посилань представника відповідача про порушення правил підсудності, то суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до пп. 8 п. 1 Постанови Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» № 807-IX від 17 липня 2020 року, було прийнято рішення у рамках Запорізької області утворити 5 районів, зокрема Пологівський район (з адміністративним центром у місті Пологи) у складі територій Більмацької селищної, Воздвижівської сільської, Воскресенської сільської, Гуляйпільської міської, Комиш-Зорянської селищної, Малинівської сільської, Малотокмачанської сільської, Молочанської міської, Оріхівської міської, Пологівської міської, Преображенської сільської, Розівської селищної, Смирновської сільської, Токмацької міської, Федорівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України

Згідно з пп. 1) п. 3-1 Розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій та статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів: відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

На час надходження позовної заяви до суду воєнний стан не припинено і не скасовано.

Зареєстроване місце проживання відповідача (с.Полтавка) до прийняття постанови Верховної Ради України від 17.07.2020 року №807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів» належало до Малинівської сільської територіальної громади Гуляйпільського району Запорізької області, який віднесений до юрисдикції Гуляйпільського районного суду Запорізької області.

На підставі розпорядження голови Верховного Суду № 49/0/9-22 від 14.09.2022 територіальну підсудність судових справ Гуляйпільськогорайонного суду Запорізької області змінено на Заводський районний суд м.Запоріжжя.

Отже, позов Моторного (транспортного) страхового бюро України в особі представника Глузд Оксани Вікторівни до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з виплатою страхового відшкодування підсудний Заводському районному суду м. Запоріжжя.

Крім того, вирішуючи питання про перегляд заочного рішення, суд враховує принцип правової визначеності, який застосовується Європейським судом з прав людини при вирішенні звернень відповідно до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та підлягає застосуванню судами України відповідно до статті 9 Конституції України та статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини".

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено, зокрема, право на справедливий судовий розгляд. При цьому ключовим принципами, які мають скеровувати тлумачення статті 6 Конвенції, є верховенство права, правова певність і належне відправлення правосуддя.

Принцип правової певності є одним з основних аспектів верховенства права вимагає, серед іншого, щоб остаточні рішення судів не могли бути поставлені під сумнів.

У його основі лежить відоме з римського права положення res judicata (лат. "вирішена справа"), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, як вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися. Іншим словами, цей принцип гарантує остаточність рішень ("що вирішено - вирішено і не має переглядатися до безмежності").

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі "Христов проти України" (рішення від 19 лютого 2009 року, заява № 24465/04) наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу "Брумареску проти Румунії"). Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Водночас скасування рішення суду, яке вже частково виконано, може (поряд з іншими обставинами) свідчити про зведення принципу res judicata нанівець (пункт 35 Рішення ЄСПЛ від 02 листопада 2004 року у справі "Трегубенко проти України" (заява № 61333/00)).

Так, дотримання вимог процесуальної форми (у тому числі й щодо належного повідомлення учасників справи про час та місце судового розгляду) є важливою гарантією їх прав та передумовою ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Разом із тим, надмірний процесуальний формалізм, який не враховує вимог справедливості, добросовісності й розумності, може спотворити завдання цивільного судочинства, спричинивши прийняття явно несправедливого рішення (правова позиція, викладена в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 лютого 2022 року справа № 2-4744/11).

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає, що підстави для скасування заочного рішення суду відсутні, оскільки ОСОБА_1 був належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, зокрема через оголошення, доказів, які мають значення для справи та можуть привести до ухвалення іншого рішення, протилежного заочному, ним суду не надано та не зазначено.

Згідно з ч. 3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

На підставі зазначеного, суд приходить до висновку, що підстави для скасування заочного рішення відсутні.

Керуючись ст.ст.258-261, 284-288, 353 ЦПК України, суд,

постановив:

Заяву адвоката Великанова Микити Олександровича в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Заводського районного суду м. Запоріжжя від 24 вересня 2024 року у цивільній справі ЄУН 332/3727/24 за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України в особі представника Глузд Оксани Вікторівни до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з виплатою страхового відшкодування - залишити без задоволення.

Роз`яснити особам, які приймають участь у справі, що відповідно до ч.4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: О.М.Погрібна