Провадження № 2-во/761/72/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2025 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Аббасової Н.В.

секретаря судового засідання Сухини А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача Акціонерного товариства «Універсал Банк»- Мєшніка Костянтина Ігоровича про виправлення описки у рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 03.02.2025 у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Шевченківського районного суду м.Києва перебувала цивільна справа за позовом АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

03.02.2025 у вказаній справі ухвалено заочне рішення, яким позовну заяву АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено.

14.02.2025 представник позивача Акціонерного товариства «Універсал Банк» - Мєшнік К.І. звернувся до суду з заявою про виправлення описки в рішенні суду.

Так, представником зазначено, що судом допущено описку у сумі, яка підлягає стягненню з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк», а саме у рішення зазначено 119 455,05 грн., в той час, як сума заборгованості ОСОБА_1 становить 119 445,05 грн.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 17.02.2025 вказана заява передані для розгляду судді Аббасовій Н.В.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч.2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 р. «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

У відповідності до правового висновку Верховного Суду у постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як вбачається з матеріалів справи, заочним рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 03.02.2025 позовну заяву АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Універсал банк» заборгованість за кредитним договором від 22.08.2018 року у розмірі 119 455,05 грн.

Разом з цим, з матеріалів справи вбачається, що сума заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором від 22.08.2018 року становить 119 445,05 грн.

Так, під час складання тексту вказаного рішення судом допущено арифметичну помилку в зазначенні суми, що підлягає стягненню з відповідача, а саме вказано 119 455,05 грн., в той час коли вірним є 119 445,05 грн.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що при складанні повного тексту судового рішення у даній справі мало місце допущення арифметичної помилки, яка підлягає виправленню шляхом внесення виправлень у тексті рішення, з вказанням вірної суми заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором від 22.08.2018 року у розмірі 119 445,05 грн.

Керуючись ст. 269, 259, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача Акціонерного товариства «Універсал Банк» - Мєшніка Костянтина Ігоровича про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 03.02.2025 у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості- задовольнити.

Виправити описку у тексті рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 03.02.2025 року, вказавши розмір заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором від 22.08.2018 року у розмірі 119 445,05 грн.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя Н.В. Аббасова