Справа № 363/6250/24
Провадження по справі 2/305/267/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.03.2025 року м. Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області в складі: судді Попової О.М., при секретарі судового засідання Верещак С.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до Вишгородського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді Вишгородського районного суду Київської області від 09.12.2024 року, дану цивільну справу передано на розгляд Рахівському районному суду Закарпатської області.

14.01.2025 року цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, надійшла до Рахівського районного суду Закарпатської області.

Позовні вимоги мотивовані тим, що між сторонами, 03.02.2024 року між позивачкою та відповідачем укладено шлюб, який був зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану районного управління юстиції у м. Києві, про що 03.02.2024 складено відповідний актовий запис № 22 що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . Одруження з відповідачем виявилось невдалим, спільне життя не склалось через відсутність порозуміння, різні погляди на вирішення сімейних проблем, ігнорування налагодження сімейних відносини. Як позивачкою, так і відповідачем вжито заходи щодо збереження шлюбу, проте порозуміння так і не було досягнуто між подружжям. Подружні стосунки позивачка та відповідач не підтримують. Шлюб носить формальний характер, а тому вважають за необхідне його розірвати. Можливості зберегти сім`ю не існує. Позивачка вважає за недоцільне подальше перебування в зареєстрованому шлюбі з відповідачем. На примирення не згодна, вважає, що збереження сім`ї неможливо, тому наполягає на розірванні шлюбу, враховуючи принцип добровільності шлюбу, визначений статтею 24 СК України. У шлюбі діти відсутні. Спору з відповідачем про спільне майно немає. Позивачка зазначає, що заходи досудового врегулювання спро ними не вживались, обов`язковий досудовий порядок урегулювання подібних спорів не визначений, заходи забезпечення позову або доказів позивачем не вживались. Разом з тим, відповідач відмовляється брати участь у процедурі розірвання шлюбу в позасудовий спосіб.

Враховуючи викладене, позивачка просить, розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . А також просить після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_3 » та стягнути з відповідача на її користь витрати зі сплати судового збору.

Позивачка, в судове засідання не з`явився, надіслала до суду заяву, в якій просила суд розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомив, відзиву на позов та заяви про розгляд справи у його відсутність не надав, у зв`язку з чим на підставі ст. ст. 223 ч. 4, 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача та постановити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено, що між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (відповідач), та ОСОБА_4 (прізвище після укладення шлюбу ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 (позивачка), 03.02.2024 року, зареєстровано шлюб Вишгородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 виданим 03 лютого 2024 року, актовий запис № 22 від 03.02.2024 року.

Відповідно до позовної заяви, дітей у шлюбі не народилось.

З позовної заяви вбачається, що фактичні взаємовідносини подружжя припинені, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, примирення між сторонами неможливе.

Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

За таких обставин, встановивши, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, що має істотне значення, сім`я розпалася остаточно, спільне господарство подружжям не ведеться, суд вважає за необхідне ухвалити рішення відповідно до ст. 112 СК України, яким позовні вимоги задовольнити.

Суд враховує, що позивачка, звертаючись до суду з позовом, у позовній заяві просила стягнути з відповідача у її користь витрати по сплаті судового збору, тому суд вважає за можливе судові витрати по сплаті судового збору стягнути з відповідача на користь позивачки.

На підставі ст.ст. 110, 112 СК України, керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 12, 206, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований 03 лютого 2024 року, Вишгородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 22 від 03.02.2024 року.

Після розірвання шлюбу відновити позивачці ОСОБА_1 дошлюбне прізвище ОСОБА_3 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_6 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ), суму сплаченого судового збору у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять гривень) 20 копійок.

Шлюб вважається розірваним після набрання рішенням законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового засідання, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя О.М. Попова