Справа № 199/9178/14-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.03.2025 року суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська Якименко Л.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу №199/9178/14 (2-н/199/1129/14) за заявою Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» про видачу судового наказу про стягнення суми заборгованості з ОСОБА_1 , -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 28.02.2025 року звернулась до суду з заявою про скасування судового наказу, виданого 03.11.2014 року Амур-Нижньодніпровським районним судом м.Дніпропетровська №199/9178/14 (2-н/199/1129/14) про стягнення з ОСОБА_1 , ІПН невідомий, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО», яке знаходиться за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Ленінградська, буд. 40 на п/р зі спеціальним режимом використання НОМЕР_1 в ОПЕРО філії Дніпропетровського обласного управління ВАТ «ОЩАДБАНК» МФО 305437, суму заборгованості у розмірі 11 522 (одинадцять тисяч п`ятсот двадцять дві) грн. 57 коп., а також судовий збір у розмірі 121 (сто двадцять одна) грн. 80 коп.

Також, заявник просить поновити строк для подання заяви про скасування судового наказу, оскільки про його існування ОСОБА_1 дізналася лише 24.02.2025 року та ознайомилася із його змістом через застосунок «ДІЯ» у розділі «Виконавче провадження».

Розглянувши заяву та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що підстави для поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу відсутні, а заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику без розгляду, виходячи з наступного.

Зокрема, судом встановлено, що 03.11.2014 року Амур-Нижньодніпровським районним судом м.Дніпропетровська №199/9178/14 (2-н/199/1129/14) видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 , ІПН невідомий, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО», яке знаходиться за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Ленінградська, буд. 40 на п/р зі спеціальним режимом використання НОМЕР_1 в ОПЕРО філії Дніпропетровського обласного управління ВАТ «ОЩАДБАНК» МФО 305437, суму заборгованості у розмірі 11 522 (одинадцять тисяч п`ятсот двадцять дві) грн. 57 коп., а також судовий збір у розмірі 121 (сто двадцять одна) грн. 80 коп.

Дослідивши зміст заяви про скасування судового наказу, необхідні матеріали цивільної справи, суд дійшов до такого висновку.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 120 ЦПК України).

Відповідно до статей 122, 123 ЦПК України строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати. Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно зі статтею 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За змістом статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з частиною 2 статті 171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, N 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Поважними причинами для поновлення строку у розумінні статті 127, частини 2 статті 171 ЦПК України є лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Клопотання чи заява про поновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

З огляду на це, виходячи зі змісту статті 127, частини 2 статті 171 ЦПК України поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі N 3236/03 "Пономарьов проти України" зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

У заяві про скасування судового наказу заявником зазначено, що ОСОБА_1 про існування судового наказу дізналася лише 24.02.2025 року та ознайомилася із його змістом через застосунок «ДІЯ» у розділі «Виконавче провадження», втім доказів на підтвердження вказаної обставини заявником до суду не надано.

За таких обставин, суд приходить до висновку про недоведеність поважності причин пропуску строку звернення до суду із заявою про скасування судового наказу.

Враховуючи вищевикладене, оскільки заява про скасування судового наказу подана після закінчення встановленого строку та причини пропуску строку на звернення до суду із такою заявою визнані судом неповажними, суд приходить до висновку, що заява підлягає поверненню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 127, 170-171, 260, 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу №199/9178/14 (2-н/199/1129/14) за заявою Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» про видачу судового наказу про стягнення суми заборгованості з ОСОБА_1 , - повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до суду першої інстанції протягом п`ятнадцяті днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л.Г. Якименко