Справа №534/477/25
Провадження №2/534/175/25
У Х В А Л А

14 березня 2025 року м. Горішні Плавні

Суддя Комсомольського міського суду Полтавської області Малюк М.В., перевіривши матеріали цивільної справи за позовом Управління соціального захисту населення Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області до ОСОБА_1 про стягнення незаконно отриманою допомоги на проживання внутрішньо переміщеним особам,

в с т а н о в и в :

1. Управління соціального захисту населення Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області (далі УСЗН, позивач) звернулося до суду із зазначеним позовом до відповідача, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 надміру отриману допомогу на проживання внутрішньо переміщеним особам в сумі 152 000, 00 грн та судові витрати зі сплати судового збору в сумі 3 028, 00 грн.

2. Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю, що вона не підсудна Комсомольському міському суду Полтавської області з таких підстав.

3. Суддя, в провадження якого надійшла відповідна справа, насамперед зобов`язаний перевірити чи належить розгляд такої справи до підсудності цього суду.

4. Територіальна підсудність - це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція.

5. Згідно з відповіддю від 13.03.2025 №1194628 з Єдиного державного демографічного реєстру ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

6. Відповідно до загальних правил територіальної юрисдикції (підсудності), визначених частиною першою статті 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

7. Зважаючи на предмет спору, порушеного згідно з позовом УСЗН, суддя зазначає, що підсудність цієї справи визначається відповідно до загальних правил територіальної юрисдикції (підсудності), встановлених статтею 27 ЦПК України.

8. При вирішенні питання про дотримання правил територіальної підсудності в цій справі суддя спирається на правові висновки Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 24 червня 2024 року по справі №554/7669/21. Зокрема,

9. Верховний Суд у цьому рішенні дійшов таких висновків. Відповідно до положень Закону «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», Правил реєстрації місця проживання, затверджених постановою КМУ від 2 березня 2016 року № 207, Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою КМУ від 7 лютого 2022 року №265, який набрав чинності 14 березня 2022 року, особа може мати декілька місць проживання/перебування. Водночас законодавством визначено необхідність проведення реєстрації (декларування) місця проживання/ перебування особи, яка може бути здійснена тільки за однією адресою за її власним вибором, у тому числі й на підставі договору оренди житлового приміщення.

Реєстрація (декларування) місця проживання чи перебування у встановленому порядку має значення для реалізації окремих прав особи, зокрема під час вибору суду, якому підсудна справа. Положення частини першої статті 27, частини першої статті 28 ЦПК імперативно встановлюють, що визначення територіальної юрисдикції (підсудності) здійснюється з урахуванням зареєстрованого місця проживання або перебування фізичної особи сторони у справі, якщо інше не передбачено законом.

Зазначена вимога процесуального закону унеможливлює зловживання процесуальними правами при визначенні підсудності.

Отже в нормах ЦПК передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення.

З огляду на викладене, використання для встановлення конкретного суду за визначеною територіальною підсудністю фактичної адреси проживання матиме наслідком невизначеність при вчиненні окремих процесуальних дій, адже фактичне місце проживання може змінюватись чи не щодня. Крім того, особа може мати більше ніж одне фактичне місце проживання, але зареєстроване може бути лише одне місце проживання.

10. Матеріали справи не містять інформації щодо іншого зареєстрованого у встановленому законом порядку місця перебування відповідачки, яке належало б до територіальної підсудності Комсомольського міського суду Полтавської області.

Місце проживання відповідачки зареєстроване в місті Харкові (див. пункт 5 цієї ухвали).

11. Ураховуючи правила підсудності справ, встановлені означеною нормою, правові висновки Верховного Суду щодо застосування частини першої статті 27 ЦПК України, зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідачки, ОСОБА_1 , суддя доходить висновку, що ця справа не належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Комсомольського міського суду Полтавської області.

12. Наслідком недотримання правил територіальної підсудності є обов`язкове скасування судового рішення, постановленого неповноважним судом. На підтвердження цього висновку свідчать норми національного права та його джерела.

13. Судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення ухвалено судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності) (частина 1 статті 378 ЦПК України).

14. У розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції суд, який розглянув справу, не віднесену до його підсудності, не може вважатися «судом, встановленим законом». Відтак суд не може перебирати на себе повноваження із розгляду справи, яка належить до виключної компетенції іншого суду.

15. Інтерпретація суті конструкції «суд, встановлений законом», про яку йдеться у статті 6 Європейської конвенції з прав людини, наведено Європейським Судом з прав людини у рішенні у справі Сокуренко і Стригун проти України, де Суд наголосив, що фраза встановленого законом поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

16. Таким чином поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку компетенційну складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності. Отже суддя, в провадження якого надійшла відповідна справа, має перевірити чи належить її розгляд до підсудності цього суду.

17. Частиною 9 статті 187 ЦПК України визначено, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

18. Згідно з пунктом 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», якщо після відкриття провадження у справі і до початку судового розгляду виявилося, що заяву було прийнято з порушенням правил підсудності, суд передає справу на розгляд належному суду.

19. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим.

20. Суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду (пункт 1 частини 1 статті 31 ЦПК України).

Згідно із частиною 3 статті 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим кодексом підсудністю, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження.

21. Відповідно до частини 1,2 статті 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

22. Таким чином, цей позов не підсудний Комсомольському міському суду Полтавської області та відповідно до положень пункту 1 частини 1, частини 3 статті 31 ЦПК України справа підлягає передачі на розгляд за підсудністю за зареєстрованим місцем проживання відповідача, до Дзержинського районного суду м. Харкова.

23. Керуючись ст ст.31, 187 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

24. Справу за позовом Управління соціального захисту населення Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області до ОСОБА_1 про стягнення незаконно отриманою допомоги на проживання внутрішньо переміщеним особам передати за підсудністю до Дзержинського районного суду м. Харкова (61202, м. Харків, проспект Перемоги, 52-В).

25. Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду у п`ятнадцятиденний строк з моменту її підписання. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

26. Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення їм відповідної ухвали.

27. Передачу справи на розгляд Дзержинського районного суду м. Харковаза встановленою підсудністю здійснити на підставі цієї ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя М.В.Малюк