Справа № 686/5619/25
Провадження № 2/686/3092/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 березня 2025 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Хараджі Н.В. розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Сенс банк», подані представником Котницьким Іваном Олексійовичем, до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИЛА:

Акціонерне товариство «Сенс банк» звернулося до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовною заявою, в прохальній частині якої просить стягнути з відповідачів: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь позивача заборгованість за кредитним договором №490053099 від 05.12.2007 року розраховану на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України, за невиконання грошового зобов`язання встановленого рішення суду яка станом на 23.02.2022 року становить 13 102,06 доларів США, та складається з: суми заборгованості за ставкою 3% на кредитну заборгованість 13 102,06 доларів США.

Суд, дослідивши позовну заяву, приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 2,3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, а також зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Крім того відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Як вбачається з позовної заяви в прохальній частині позову позивач просить стягнути з відповідачів: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь позивача заборгованість за кредитним договором №490053099 від 05.12.2007 року розраховану на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України, за невиконання грошового зобов`язання встановленого рішення суду яка станом на 23.02.2022 року становить 13 102,06 доларів США, та складається з: суми заборгованості за ставкою 3% на кредитну заборгованість 13 102,06 доларів США.

Проте вступна частина позову викладена двічі, варіанти якої відрізняються в частині зазначення реквізитів сторін та ціни позову, зокрема в одному з варіантів ціна позову зазначена 13102,06 гривень, а в іншому 13102, 06 дол. США, що унеможливлює належне повідомлення сторін по справі, а також визначення ціни позову та суми судового збору.

Відповідно до ч.1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями), за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Разом з тим, при зверненні до суду з даним позовом сума судового збору сплачена в розмірі 6 551,50 грн.

Таким чином, без уточнення ціни позову в позовній заяві, яка містить вимоги майнового характеру, суд позбавлений можливості вирахувати суму судового збору, який підлягає сплаті при зверненні до суду з вказаним позовом.

Крім того, відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

У постанові від 06 листопада 2023 року по справі № 149/289/21, вирішуючи питання щодо самопредставництва юридичної особи, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду врахував висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 02 липня 2020 року у справі № 9901/39/20 (провадження № 11-137заі20).

У цій постанові Велика Палата Верховного Суду зробила висновки про те, що процесуальне законодавство передбачає дві форми участі сторін у справі, а саме: участь через представника (представництво) і особисту участь (самопредставництво). Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника. Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що для визнання особи такою, яка діє в порядку самопредставництва, потрібно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

Крім того, Верховний Суд врахував також останні за часом висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в ухвалі від 08 червня 2022 року у справі №303/4297/20 (провадження № 14-105цс21), відповідно до яких, починаючи з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, потрібно підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи.

Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, наявність або відсутність у ЄДР відомостей про право особи вчиняти дії від імені юридичної особи, а також довіреності юридичної особи не підтверджують повноваження діяти за правилами самопредставництва. Такі повноваження підтверджуються законом, статутом, положенням, умовами трудового договору (контракту), посадовою інструкцією.

З поданої до суду позовної заяви вбачається, що вказана позовна заява подана через особистий кабінет «Електронний суд» та підписана Котницьким Іваном Олексійовичем.

З доданих до позовної заяви документів вбачається, що на підтвердження своїх повноважень на звернення до суду з цим позовом від імені Акціонерного товариства «Сенс банк» представником Котницьким Іваном Олексійовичем додано довіреність від 15.02.2024 року, яка є не підписаною Котницьким Іваном Олексійовичем.

Проте, з урахуванням вимог цивільного процесуального закону та позиції Верховного Суду, суд вважає, що довіреність Акціонерного товариства «Сенс банк» не підтверджує повноважень Котницького І.О. діяти від його імені за правилами самопредставництва юридичної особи. Такі повноваження підтверджуються законом, статутом, положенням, умовами трудового договору (контракту), посадовою інструкцією, які необхідно надати представником суду на підтвердження своїх повноважень на пред`явлення цього позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, з огляду на викладене вище, позивач має виконати вимоги ЦПК України та усунути недоліки позовної заяви, зазначені судом, а саме: подати до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області документи, які б підтверджували повноваження особи, яка подала вказану позовну заяву, діяти від імені Акціонерного товариства «Сенс банк» за правилами самопредставництва юридичної особи та уточнити позовну заяву щодо реквізитів сторін та ціни позову, додавши підтвердження для суду факту скерування уточненої позовної заяви відповідачам, у разі подачі позову через електронний суд.

За таких обставин суд вважає, що позовну заяву Акціонерного товариства «Сенс банк», подану представником Котницьким Іваном Олексійовичем, до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 58, 175, 177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суд.

П О С Т А Н О В И ЛА :

Позовну заяву Акціонерного товариства «Сенс банк», подану представником Котницьким Іваном Олексійовичем, до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, залишити без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України роз`яснити, що у випадку не усунення зазначених недоліків, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа