Провадження № 22-ц/802/319/25 Доповідач: Шевчук Л. Я.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2025 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого-судді Шевчук Л. Я.,

суддів Данилюк В. А., Киці С. І.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного комунального підприємства «Луцьктепло» про захист прав споживача, зобов`язання вчинити дії, за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 на ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 16 січня 2025 року,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2022 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Державного комунального підприємства (далі ДКП) Луцьктепло про захист прав споживача, зобов`язання вчинити дії.

Рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 16 лютого 2023 року у цій справі у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

10 січня 2025 року позивачка ОСОБА_1 подала до Луцького міськрайонного суду Волинської області заяву про виправлення описки в рішенні Луцького міськрайонного суду Волинської області від 16 лютого 2023 року.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 16 січня 2025 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Луцького міськрайонного суду Волинської області від 16 лютого 2023 року відмовлено.

Не погоджуючись із постановленою судом ухвалою, позивачка ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, покликаючись на незаконність ухвали суду, просить скасувати ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 16 січня 2025 року та повернути матеріали справи до суду першої інстанції на новий розгляд.

Відзив на апеляційну скаргу не подавався.

Відповідно до статті 369 ЦПК України апеляційний суд розглянув цю справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Як передбачено частинами 4, 5 статті 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Датою ухвалення постанови у цій справі є 11 березня 2025 року дата складення повного судового рішення.

Апеляційну скаргу позивачки ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін з таких підстав.

Відмовляючи у задоволенні заяви про виправлення описки в рішенні Луцького міськрайонного суду Волинської області від 16 січня 2025 року суд першої інстанції дійшов висновку, що зазначена у заяві позивачки обставина, не є опискою, та не призводить до невірного сприйняття чи спотворення тексту судового рішення.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, оскільки вони відповідають встановленим обставинам справи і зроблені з дотриманням вимог закону.

Судом за матеріалами справи встановлено, що рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 16 лютого 2023 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до ДКП «Луцьктепло» про захист прав споживача, зобов`язання вчинити дії, відмовлено повністю (а. с. 50-52).

10 січня 2025 року ОСОБА_1 подала суду заяву про виправлення описки в рішенні Луцького міськрайонного суду Волинської області від 16 лютого 2023 року, посилаючись на те, що у вищезазначеному рішенні суду в абзаці 6 на сторінці 2 допущена описка у складені назви органу влади «Виконавчий комітет Луцької міської ради», а саме, перше слово «виконавчий» написано з малої літери (а. с. 56).

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 16 січня 2025 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Луцького міськрайонного суду Волинської області від 16 лютого 2023 року відмовлено.

Відповідно до частин 1, 2 статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності (постанова Верховного Суду від 14 січня 2019 року, справа № 638/11034/15-ц).

Позивачка ОСОБА_1 звертаючись до суду із заявою про виправлення описки, зазначила, що в абзаці 6 на сторінці 2 допущену описку у складені назви органу влади «Виконавчий комітет Луцької міської ради», а саме, перше слово «виконавчий» написано з малої літери.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що зазначена у заяві позивачки обставина, не є опискою, та не призводить до невірного сприйняття чи спотворення тексту судового рішення та не є опискою в розумінні вимог статті 269 ЦПК України.

Інші доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які є підставою для скасування ухвали суду.

На підставі наведеного суд апеляційної інстанції доходить висновку, що ухвала суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм матеріального і процесуального права, підстав для її скасування колегія суддів не вбачає.

Керуючись статтями 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 16 січня 2025 року у цій справі залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, визначених у пункті 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий

Судді