Справа № 468/234/25
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.03.2025 року м. Баштанка

Баштанський районний суд Миколаївської області в складі:

головуючого судді Звягіної О.В.,

за участю секретаря Шутєєвої Н.М.

сторони справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2

третя особа Баштанський відділ ДРАЦС

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Баштанка Миколаївської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа: Баштанський відділ ДРАЦС про визнання батьківства,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просить визнати його батьком дитини ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Баштанка Баштанського району Миколаївської області.

Мотивуючи свої вимоги, позивач вказує, що він є біологічним батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Однак, відповідно до Свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 від 04.05.2023р., виданого Баштанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), батьком дитини записаний ОСОБА_2 , оскільки реєстрація народження дитини проведена протягом 10-місячного строку з дати розірвання шлюбу відповідно до ч.2 ст. 122 СК У країни.

В позасудовому порядку внести відповідні зміни до актового запису про народження дитини не можливо, тому виникла необхідність для звернення до суду з позовом про визнання батьківства.

11.08.2020 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 було укладено шлюб, зареєстрованй Баштанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса). Рішенням Демидівського районного суду від 08.12.2022 р. в справі № 558/374/22 (набрало законної сили 09.01.2023р.) шлюб між сторонами було розірвано.

В період перебування в шлюбі у ОСОБА_5 були інтимні стосунки з ОСОБА_1 , що в результаті призвело до розірвання її шлюбу. Через 4 місяці після розірвання шлюбу у ОСОБА_5 народилась донька.

Згідно ст. 122 Сімейного кодексу України, ОСОБА_2 було записано батьком дитини, оскільки дитина народилася до спливу 10 місяців з дня припинення шлюбу. Коли дитина почала дорослішати, то почала бути схожою за рисами обличчя на позивача, тому, наприкінці 2024 року він вирішив зробити ДНК-експертизу.

20.12.2024 р. ОСОБА_1 з метою підтвердження свого батьківства, замовив відповідне молекулярно-генетичне експертне дослідження в Клініко-діагностичній лабораторії ТОВ «МАМА ПАПА», результати якого підтвердили біологічну спорідненість між ним та дитиною. У висновку молекулярно-генетичного експертного дослідження для подання до суду № 46088 від 15.01.2025 р. вказано, що ймовірність того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є біологічним батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в рамках проведеного дослідження, складає 99,999999 %.

ОСОБА_1 вважає дитину ОСОБА_3 своєю рідною донькою, що підтверджено також експертним молекулярно-генетичним дослідженням, тому має право здійснювати відносно неї всі необхідні батьківські права та обов`язки.

Єдиним доказом підтвердження батьківства може бути лише ДНК-тест, який було проведено у січні 2025 року.

До отримання результатів тесту ДНК позивачу не було достеменно відомо про те, що ОСОБА_3 є його донькою.

06.06.2023 року позивач уклав шлюб з ОСОБА_5 (яка змінила прізвище на « ОСОБА_6 »), що підтверджується відповідним свідоцтвом про шлюб Серія НОМЕР_2 , виданим Баштанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства-юстиції (м. Одеса) і з того часу проживають однією сім`єю. Разом виховують доньку, яка, як виявилося, є його біологічно рідною дитиною, однак записана на колишнього чоловіка його дружини, що порушує права | позивача та його дитини.

Ухвалою суду від 07.02.2025 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Будь-яких інших процесуальних дій по справі не вчинялося.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, надавши до суду заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за їх відсутності.

Відповідач також надав до суду заяву про визнання позову та розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи, докази, надані позивачем, приходить до висновку про наявність підстав щодо задоволення позову, виходячи з наступного.

Статтею 51. Конституції України ч. 2, 3 ст. 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного і виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально s враховувати інтереси дитини.

За правилом ст. 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини і ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації і актів цивільного стану в порядку, встановленому ст.ст. 122 та 125 цього Кодексу. Згідно із ст. 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.

Згідно з частиною першою статті 129 Сімейного кодексу України особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства.

До вимоги про визнання батьківства застосовується позовна давність в один рік, яка починається від дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про своє батьківство (ч.2 ст.129 СК України). Для правильного застосування частини другої статті 129 ЦК України при визначенні початку перебігу позовної давності має значення не тільки безпосередня обізнаність особи про своє батьківство, а й об`єктивна можливість цієї особи знати про своє батьківство. Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (частина перша статті 256 Цивільного кодексу України).

До проведення тесту ДНК позивач не міг бути впевненим, що є біологічним батьком дитини, оскільки на момент зачаття постійно не проживав з ОСОБА_7 , тому строк позовної давності не порушено.

Слід також врахувати той факт, що фактичні стосунки дитини з позивачем повністю відповідають стосункам рідного батька та дитини, він її виховує, утримує та дуже любить, оскільки дитина зростає в родині з самого народження. Коли позивач дізнався, що вона є його рідною донькою, тому постала необхідність у врегулюванні юридичних питань батьківства. Чоловік, записаний батьком дитини, участі у вихованні ОСОБА_3 не бере. Тому визнання позивача біологічним батьком повністю відповідає найкращим інтересам дитини, оскільки дитина проживає в повній сім`ї з біологічними батьками і має право мати з ними спільне прізвище, та отримувати весь обсяг прав від рідного батька. На сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будьякий інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства, що також узгоджується з практикою ЄСПЛ.

Відповідно до пункту 21 глави 1 розділу ІІІ правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року № 52/2 у редакції наказу Міністерства юстиції України від 24.12.2010 №3307/5, якщо батьки мають спільне прізвище, це прізвище присвоюється і дітям. Відповідно до п.2.16.4 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 96/5 від 12.01.2011, на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни, згідно із зазначеними в рішенні суду. З врахуванням наведених нормативно-правових актів, оскільки на разі біологічні батьки дитини перебувають у зареєстрованому шлюбі та мають спільне прізвище ОСОБА_6 , то надання дитині прізвища « ОСОБА_6 » буде відповідати інтересам дитини.

Керуючись ст. 129 СК ст.ст 174-175, 177 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Позов - задовольнити.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, батьком дитини ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Баштанка Баштанського району Миколаївської області.

Внести зміни до актового запису № 58, складеного 04 травня 2023 року Баштанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме:

- виключити відомості про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянина України, як батька дитини;

- змінити запис про батька дитини, вказавши в графі «батько» - « ОСОБА_1 », ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України;

- змінити прізвище дитини на « ОСОБА_6 », а по-батькові - на « ОСОБА_8 ».

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 АДРЕСА_2

СУДДЯ: