Справа № 683/3975/24
04 березня 2025 року м. Старокостянтинів
Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області
в складі: головуючої - судді Кутасевич О.Г.,
за участі секретаря судового засідання Братенка В.В.
розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Старокостянтинів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №683/3975/24; 2/683/373/2025 за позовом заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури Хмельницької області, в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, Староостропільської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів,
В грудні 2024 року заступник керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, Староостропільської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області пред`явив позов до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів.
В обґрунтування позову зазначив, що Хмельницькою окружною прокуратурою при вивченні стану дотримання законності про охорону навколишнього природного середовища, в тому числі щодо повноти та своєчасності відшкодування збитків, завданих навколишньому природному середовищу незаконним виловом водних біоресурсів встановлено, що ОСОБА_1 10 травня 2024 року об 02 год 00 хв на річці Случ в с. Старий Остропіль Хмельницького району Хмельницької області здійснював незаконний вилов водних біоресурсів забороненим сітко снастевим знаряддям лову хваткою, при цьому зловив 79 рибин виду « карась сріблястий » загальною вагою 7,8 кг та вилов здійснив під час нересту.
Постановою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області у справі №683/1750/24 від 20 червня 2024 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП та притягнуто його до адміністративної відповідальності у виді штрафу в розмірі 510 грн, з конфіскацією знарядь засобів вчинення правопорушення.
Указує, що зазначеними протиправними діями ОСОБА_1 завдано навколишньому природному середовищу шкоду на загальну суму 124899 грн, яка на теперішній час залишається не відшкодованою.
Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги ч. 1 ст. 27, ст. 38 п. 3, 4, ч. 2 ст. 63 ЗУ « Про тваринний світ » ст. 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів », п.п. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700, які діяли на момент вчинення правопорушення, відповідальність за що передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову).
Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 14 січня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
У судове засідання прокурор Хмельницької оружної прокуратури Баклан Г.В. подав заяву, де позов підтримав та просив задовольнити.
Представник Староостропільської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області до суду не з`явився, хоча належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не подавав.
Представник Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області в судове засідання подав заяву про розгляд справи без участі представника позовні вимоги підтримав в повному обсязі, та просив провести розгляд справи у його відсутності.
Відповідач ОСОБА_1 , який належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, до суду не з`явився, причини неявки не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи, а також відзиву на позов не подав.
Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 04 березня 2025 року постановлено провести по справі заочний розгляд.
Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що згідно постанови Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 20 червня 2024 року № 683/1750/24 ОСОБА_1 10 травня 2024 року об 02 год 00 хв на річці Случ в с. Старий Остропіль Хмельницького району Хмельницької області здійснював незаконний вилов водних біоресурсів забороненим сітко снастевим знаряддям лову хваткою, при цьому зловив 79 рибин виду «карась сріблястий» загальною вагою 7,8 кг та вилов здійснив під час нересту, чим порушив вимоги ч. 1 ст. 27, ст. 38 п. 3, 4, ч. 2 ст. 63 ЗУ « Про тваринний світ » ст. 26 Закону України « Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів », п.п. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700 та вчинив адміністративне правопорушення за ч.4 ст.85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову).
Відповідно до розрахунку розміру шкоди, завданої рибному господарству України складеним провідним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області Парандій А.А. сума збитків, заподіяних ОСОБА_1 внаслідок незаконного вилову риби виду карась сріблястий в кількості 79 екземплярів на річці Случ в с. Старий Остропіль Хмельницького району Хмельницької області становить 124899 грн.
Причетність ОСОБА_1 до вказаного правопорушення підтверджується: копією постанови Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 020 червня 2024 року у справі № 683/1750/24 відносно ОСОБА_1 ; копією протоколу № 010583 про адміністративне правопорушення від 10 травня 2024 року за ч. 4 ст. 85 КУпАП відносно ОСОБА_1 ; копією опису знарядь лову (добування), іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів, вилучених у справі про адміністративне правопорушення; копією розписки про прийняття на зберігання вилученого майна від 13 травня 2024 року; копією розрахунку розміру шкоди, завданої рибному господарству України відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 010583 від 10 травня 2024 року; копією листа Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області від 03 липня 2024 року № 1-16-17/717-24 на адресу ОСОБА_1 .
Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області направило лист № 1-16-17/717-24 від 03 липня 2024 року для ОСОБА_1 про необхідність відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству України внаслідок вчинення вказаного правопорушення, в сумі 124899 грн.
Проте шкода ОСОБА_1 в добровільному порядку не відшкодована.
Статтею 13 Конституції України встановлено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.
Статтею 66 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до частини 2 статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині.
Порядок здійснення державного контролю за охороною, використанням і відтворенням тваринного світу визначається Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України «Про мисливське господарство та полювання», іншими законодавчими актами.
Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.
Статтею 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни України, а також іноземні юридичні та фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодовувати шкоду, завдану внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Частиною 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Частиною 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Відповідно до статті 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.
Згідно із ч.4 ст.63 Закону України «Про твариннийсвіт» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними в наслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринногосвіту. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом-Міністрів України.
Згідно розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19 вересня 2022 року забороняється добування (вилов) такими знаряддями: 1) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів.
Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (частина перша статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).
Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені у статті 1166 ЦК України.
Згідно з частинами першою, другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до положень статей 12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу.
Судом встановлено, що внаслідок порушення відповідачем правил рибальства, заподіяно шкоду навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів в сумі 124899 грн, яка підлягає стягненню з відповідача відповідно ст. 1166 ЦК України на користь позивача.
З урахуванням наведеного, позов прокурора підлягає задоволенню.
Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
У відповідності до ст. 141 ЦПК України, на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 3028 грн.
Керуючись ст.ст. 4, 12, 76-81, 95, 223, 247, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, ст. 1206 ЦК України, суд, -
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Хмельницької обласної прокуратури сплачений судовий збір в сумі 3028 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відповідач: ОСОБА_1 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 .
Текст рішення виготовлено 11 березня 2025 року.
Суддя: