УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

Справа № 495/13794/23

Номер провадження 2/495/1360/2025

10 лютого 2025 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючої судді Анісімової Н.Д.,

при секретарі судового засідання Кракатиці В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білгород-Дністровський позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Золтих О.О., приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Георгія Володимировича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Кеш Ту Гоу» про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню та скасування виконавчого напису нотаріуса, суд

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області перебуває цивільна права за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Золтих О.О., приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Георгія Володимировича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Кеш Ту Гоу» про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню та скасування виконавчого напису нотаріуса.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 25 грудня 2023 року провадження по вказаній справі було відкрито, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження та призначено дату судового засідання.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 25 грудня 2023 року заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Золотих О.О., приватного виконавця Одеського виконавчого округу Парфьонова Георгія Володимировича про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню було задоволено: зупинено стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі виконавчого напису приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Золотих Олександра Олександровича від 18 грудня 2021 року за № 17530.

Судові засідання по вказаній справі призначалися на 10.02.2025, 28.11.2024, 22.10.2024, проте позивач у судові засідання не з`явився, хоча про місце та час розгляду справи був належним чином повідомленим.

Зважаючи на неодноразову неявку позивача в судове засідання, суд вважає, що є підстави для залишення позову без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК у зв`язку з неявкою учасників справи, фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалась.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК особи, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 257 ЦПК суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до п. 1.2.3 Правил організації ефективного цивільного судочинства (далі - Правила), затверджених рішенням Ради суддів України № 14 від 28.02.2020 (https://oda.court.gov.ua/sud4813/inshe/1/) суд повідомляє сторони та їх представників шляхом надіслання судової повістки, смс-повідомлення, листом, телефоном, факсом чи електронною поштою. Крім того, суд має право визнати сторону повідомленою з використанням електронного Списку судових справ, призначених до розгляду на офіційному сайті суду у разі якщо за обставинами справи вказана сторона ініціювала відповідну стадію процесу (подавала позов, апеляційну скаргу), або була присутня в судовому засіданні, або не була присутня в судовому засіданні, проте достеменно знала про його призначення, зокрема, подавала клопотання про його відкладення.

Отже, виходячи з положень ст. 223, 257 ЦПК позовна заява залишається судом без розгляду у разі сукупності певних умов, а саме належне повідомлення позивача про час та місце проведення судового розгляду; позивач повторно не з`явився у судове засідання; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

При наявності сукупності зазначених умов, причини повторної неявки у судове засідання позивача, який належним чином був повідомлений про місце і час слухання справи, правового значення не мають. Поважність причини неявки позивача враховується при першій неявці.

Слід відзначити, що позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Належне повідомлення позивача декілька разів поспіль про судове засідання, його неявка у таке, відсутність у справі заяви про розгляд справи за відсутності позивача позбавляє суд можливості для проведення розгляду справи чи відкладення розгляду справи незалежно від причин неявки, зобов`язуючи залишити позовну заяву без розгляду.

Суд бере до уваги ту обставину, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі, на чому акцентувала Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Враховуючи викладене, а також той факт, що позивач протягом всього строку перебування справи в провадженні на жодне з судових засідань не з`явився, про які повідомлявся належним чином, тобто двічі поспіль не з`явився у судові засідання, з клопотанням про розгляд справи у його відсутність не звертався, суд приходить до висновку про недобросовісне користування стороною позивача своїми процесуальними правами, що призводить до затягування розгляду справи, а тому зважаючи на повторну неявку позивача в судове засідання, позовну заяву слід залишити без розгляду.

Суд звертає увагу позивача на те, що згідно з ч. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно із ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до вимог ч. 9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Забезпечення позову по суті - це тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову, за своєю правовою суттю - є гарантією забезпечення інтересів позивача у майбутньому при реалізації судового рішення.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Отже, у відповідності з нормами процесуального права у суду є всі підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Таким чином, керуючись ст. 158 ЦПК України, суд вважає доцільним скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 25.12.2023.

На підставі викладеного та керуючись п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 257, 158 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Золтих О.О., приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Георгія Володимировича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Кеш Ту Гоу» про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню та скасування виконавчого напису нотаріуса - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду не позбавляє його права повторно звернутися до суду.

Скасувати заходи забезпечення позову, які були вжиті ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 25.12.2023 по справі № 495/13794/23 за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Золтих О.О., приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Георгія Володимировича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Кеш Ту Гоу» про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню та скасування виконавчого напису нотаріуса, а саме: припинити зупинення стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі виконавчого напису приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Золотих Олександра Олександровича від 18 грудня 2021 року за № 17530

Копію ухвали надіслати всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.Д.Анісімова