КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/3679/2025
У Х В А Л А

10 березня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Слюсар Т.А.,

суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі судді-доповідача: Слюсар Т.А., суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про відшкодування завданої шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 15 жовтня 2024 року про закриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про відшкодування завданої шкоди.

У судовому засіданні 19 лютого 2025 року, під час розгляду справи, ОСОБА_1 не погодившись з діями колегії суддів у складі судді-доповідача: Слюсар Т.А., суддів: Голуб С.А. та Таргоній Д.О., пов`язаних з відхиленням його клопотання про неповноважність представника Офісу Генерального прокурора Були Р.Б. брати участь у справі на стороні відповідача, просив про оголошення по справі перерви та надання йому часу для складання у письмовому вигляді заяви про відвід колегії суддів від розгляду справи.

Клопотання позивача було задоволено й по справі оголошено перерву до 12 год 00 хв 13 березня 2025 року.

03 березня 2025 року Циганенко О.П. через підсистему «Електронний суд» до суду апеляційної інстанції направив дві заяви про відвід колегії суддів у складі: судді-доповідача: Слюсар Т.А., суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.

Враховуючи, що вказані заяви є тотожними за змістом, а тому розгляду підлягає одна.

Так, заява обґрунтована тим, 19 лютого 2025 року було заявлено клопотання щодо неналежності повноважень представника Офісу Генерального прокурора Були Р.Б. незаконність поданого відзиву на позов, участі у справі та вчиненні інших процесуальних дій.

Вказує, що суду ніщо не перешкоджало перевірити повноважність прокурора Офісу Генерального прокурора Були Р.Б. та не допустити його до участі в судовому розгляді з відповідними правовими наслідками у вигляді визнання апеляційної скарги відповідачем та законного захисту на цій підставі конституційних прав позивача.

Таким чином, наведені процесуальні дії, рішення суду є фактом умисного порушення колегією апеляційного суду неупередженості на користь відповідача з метою порушення конституційних прав позивача.

Зазначені обставини викликають у позивача сумніви у неупередженості та об`єктивності колегії суддів.

Перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу та підлягає відводу (самовідводу) якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Тобто, положеннями ч. 1 ст. 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 37 ЦПК України також визначено підстави недопустимості повторної участі судді в розгляді справи, частина 3 якої передбачає, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участь у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

За ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Статтею 122 ЦПК України визначено, що строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Згідно зі ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до змісту заяви, під час судового провадження 19 лютого 2025 року ОСОБА_1 дізнався про підставу для відводу колегії суддів від розгляду справи, разом з тим заяву про відвід суду позивачем подано лише 03 березня 2025 року, тобто з пропуском строку, визначеного п. 2 ч. 3 ст. 39 ЦПК України.

Крім того, обставин щодо наявності у заявника перешкод для реалізації права на відвід, шляхом своєчасного подання заяви, остання не містить та таких апеляційним судом не встановлено.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи викладене та те, що заява про відвід колегії суддів у складі: судді-доповідача: Слюсар Т.А., суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О. подана ОСОБА_1 з порушенням строку, визначеного п. 2 ч. 3 статті 39 ЦПК України, поважних причин пропуску строку її подання не встановлено, а тому зазначена заява підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з порушенням строків її подання.

Керуючись ст. 38-39, 40, 44, 126, 381 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі судді-доповідача: Слюсар Т.А., суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про відшкодування завданої шкоди залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач:

Судді: