Справа №534/410/25
Провадження №2/534/148/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 березня 2025 року м. Горішні Плавні

Суддя Комсомольського міського суду Полтавської області Малюк М.В., перевіривши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в :

ТОВ «Споживчий центр» звернулося до суду із зазначеним позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором №03.05.2024-100000898 від 03.05.2024 у розмірі 39910,00 грн та судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2 422,40 грн.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суддя доходить висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху зважаючи на те, що її подано без додержання вимог, встановлених у пункті 3 частини 3 статті 175 ЦПК України.

Зокрема, із позовної заяви вбачається, що позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором №03.05.2024-100000898 від 03.05.2024 у розмірі 39910,00 грн, що складається із: основного боргу в розмірі 13 000,00грн, простроченої заборгованості за процентами 19 110,00 грн, комісії 1 300, 00 грн, неустойки 6 500,00 грн.

Згідно з пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, серед інших відомостей, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

До позовної заяви додано документ під назвою «довідка-розрахунок про стан заборгованості за кредитним договором №03.05.2024-100000898 від 03.05.2024». Втім, за своєю суттю доданий документ не є розрахунком заборгованості, оскільки містить відомості лише про суми, з яких складається загальна сума позовних вимог, зокрема прострочену заборгованість за сумою кредиту, прострочену заборгованість за процентами, комісію та неустойку.

Однак в позовній заяві відсутній обґрунтований розрахунок як за тілом кредиту, так і за простроченою заборгованістю по сплаті процентів, не міститься детального помісячного розрахунку заборгованості по всім її складовим із зазначенням періоду виникнення заборгованості, строку (періоду) нарахування сум відсотків та суми основного боргу, на яку вони нараховані, сплачених сум і дати їх сплати, відсоткової ставки, пояснень стосовно застосованих у розрахунку цифр із посиланням на відповідні докази, що надало б суду можливість перевірити правильність та обґрунтованість заявлених до стягнення сум у ході розгляду справи цієї категорії.

Також із позовної заяви вбачається, що позивач просить суд стягнути з відповідача неустойку в розмірі 6 500, 00 грн.

Відповідно до статті 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Проте в позовній заяві не зазначено, який саме вид неустойки позивач просить стягнути з відповідача, не додано розрахунку обчислення неустойки, в тому числі строку (періоду) нарахування неустойки, на який вона була нарахована.

Відтак, позивач належного розрахунку заборгованості на підтвердження суми, яку останній просить стягнути з відповідача, не надав, також не зазначив який саме вид неустойки необхідно стягнути з відповідача.

Виходячи із засад диспозитивності цивільного судочинства, вирішення питання про те, які саме вимоги пред`являти та які докази подавати для підтвердження своїх вимог, належить до прав позивача.

Разом з тим, суддя, не здійснюючи на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі оцінку доказів на предмет належності, допустимості, достовірності чи достатності кожного доказу окремо або в сукупності, звертає увагу на відсутність належного розрахунку заборгованості на підтвердження суми, яку позивач просить стягнути з відповідача у поданій позовній заяві та долучених до неї документах.

У відповідності до частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У даному випадку залишення судом позовної заяви без руху є наслідком недодержання позивачем означених вимог цивільного процесуального закону до позовної заяви. Отже це рішення зумовлене не будь-яким свавільним небажанням суду розглядати звернення позивача до суду, а лише недодержанням останнім процесуальних вимог закону щодо змісту позовної заяви.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (частина 3 статті 185 ЦПК України).

На підставі викладеного та керуючись стст.175, 185 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених недоліків позовної заяви у такий спосіб: 1) зазначити в позовній заяві обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, по всім складовим заборгованості із зазначенням зокрема, періоду виникнення заборгованості, строку (періоду) нарахування сум відсотків та суми основного боргу, на яку вони нараховані, відсоткової ставки, сплачених сум і дати їх сплати, пояснень стосовно застосованих у розрахунку цифр із посиланням на відповідні докази; 2) зазначити, який саме вид неустойки необхідно стягнути з відповідача, надати розрахунок обчислення неустойки, в тому числі строку (періоду) нарахування неустойки, на який вона була нарахована.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви, заява вважатиметься неподаною і підлягатиме поверненню позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя М.В.Малюк