Справа № 135/287/25
Провадження № 2/135/210/25
У Х В А Л А

іменем України

10.03.2025 м. Ладижин

Суддя Ладижинського міського суду Вінницької області Нікандрова С.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Варбана Олександра Валентиновича, до ОСОБА_2 про поділ спільного майна, -

В С Т А Н О В И В:

05.03.2025 через системи «Електронний суд» до Ладижинського міського суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Варбана Олександра Валентиновича, до ОСОБА_2 про поділ спільного майна, у якій позивач просить: визнати за ним право власності в порядку поділу спільного сумісного майна подружжя на автомобіль Scoda Scala, 2021 року випуску, синього кольору, держаний номер НОМЕР_1 (свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 ); визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку поділу спільного сумісного майна подружжя на трикімнатну квартиру яка розташована на п`ятому поверсі дев`ятиповерхового житлового будинку загальною площею 74 кв.м, житловою площею 44,1 кв.м, яка розташована за адресою, АДРЕСА_1 ; стягнути з ОСОБА_2 на мою користь компенсацію в сумі 720 829, 31 грн.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

У відповідності до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Подана позовна заява не у повній мірі відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_1 при подані позовної заяви заявлено позовну заяву майнового характеру, а саме вимоги про поділ спільного майна у розмірі 1 344 695,81 грн, за які належить сплатити судовий збір, проте позивачем не долучено квитанцію про сплату судового збору.

Натомість, позивачем долучено копію посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_3 для підтвердження наявності пільги по сплаті судового збору відповідно до п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Так, відповідно до вказаної норми законодавства від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19 Велика Палата Верховного Суду в контексті аналізу застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI дійшла висновку, що правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей встановлені Законом №3551-XII. У статті 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

У постанові від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що пункт 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, у яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону № 3551-XII. А стаття 22 цього ж Закону передбачає, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12 та 22 Закону № 3551-XII.

У постанові від 11 вересня 2024 року у справі №567/79/23 Велика Палата Верховного Суду прийшла до висновку про недоцільність розгляду справи Великою Палатою Верховного Суду через наявність висновку щодо застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухвалених нею постановах від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19 та від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17.

При цьому, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що із часу прийняття нею 09 жовтня 2019 року постанови у справі №9901/311/19, як і постанови від 12 лютого 2020 року у справі 545/1149/17 із висновками щодо застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI з урахуванням вимог статей 12 та 22 Закону №3551-XII, відсутні підстави стверджувати, що відбулась зміна суспільних відносин чи нормативного регулювання, внаслідок чого цей висновок втратив зрозумілість, набув ознак неузгодженості, необґрунтованості, незбалансованості чи помилковості.

В даній справі предметом позову є поділ спільного майна подружжя, отже відсутні підстави вважати, що справа, пов`язана із порушенням прав заявника як учасника бойових дій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту учасника бойових дій, тому норми п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» у цій ситуації застосуванню не підлягають.

Доказів на наявність інших підстав щодо звільнення від сплати судового збору позивачем суду не надано.

Відповідно до п.п. 1.1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі, а саме: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (не більше 15 140,00 грн).

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028 гривні.

Таким чином, позивачу необхідно сплати судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 13 446,96 грн.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йоу строк для усунення недоліків, з метою виконання вимог ст.177 ЦПК України, а саме надати суду оригіналу документа про сплату судового збору за вимогу майнового характеру в розмірі 13 446,96 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Варбана Олександра Валентиновича до ОСОБА_2 про поділ спільного майна - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в мотивувальній частині недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі усунення недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ладижинського міського суду

Вінницької області С.О.Нікандрова