Справа № 758/3059/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

при секретарі - Вигівська В. В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до його подачі, заінтересовані особи ОСОБА_2 , Кредитна спілка «Зараз», -

В С Т А Н О В И В :

04.03.2025 ОСОБА_1 звернулася до Подільського районного суду міста Києва із заявою про забезпечення позову до його подачі, зазначаючи заінтересованим особами майбутніх відповідачів - ОСОБА_2 , Кредитну спілку «Зараз».

Заява надійшла в провадженні судді Войтенко Т.В. 07.03.2025.

Вимоги заяви обґрунтувані тим, що відповідно до Договору Дарування квартири від 01.11.2013 року, посвідченого приватним нотаріусом київського нотаріального округу Пономарьовою Вікторією Юріївною, серія та № 3741 зареєстровано право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 .

Відповідні відомості внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно - витяг від 01.11.2013 р.

У вищевказаній квартирі зареєстровані дві особи: ОСОБА_1 та її мати - ОСОБА_3 . Вказані особи все своє життя прожили в даній квартирі.

Зазначає, що 10 лютого 2025 року зранку у вищевказану квартиру увірвалися невідомі люди, та пояснили, що вони нові власники, і щоб ОСОБА_1 та її мати залишили квартиру. Невідомі особи тикали в обличчя ОСОБА_1 договір купівлі-продажу їхньої квартири, сказали, що вони її купили в Кредитної Спілки «Зараз». На місце події було тричі викликано наряди поліції, в тому числі СОГ, однак, жодних дій по захисту прав ОСОБА_1 та її матері від протиправних дій не відомих осіб правоохоронними органами не було здійснено. Мати ОСОБА_1 в результаті отриманого психологічного шоку була госпіталізована до лікарні. Група людей, які протиправно захопили квартиру ОСОБА_1 силоміць викинули їх та її матір із квартири, не дали навіть забрати особистих речей, в квартирі залишилася їхня кішка, яку також не віддавали.

У заяві зазначає, що вже через декілька днів на сайті рієлторських компаній з`явилося оголошення про продаж цієї квартири: ІНФОРМАЦІЯ_1 (Продаж квартир: АДРЕСА_1, Київ - Оголошення НОМЕР_1 - RIELTOR.UA 55 000 $ - 3 кімнати - Задовільний стан - 9 поверх 10-пов. - 66 / 42 / 7.5 кв.м. Зателефонувавши до рієлтора, останній пояснив, що за квартиру внесено завдаток, та планується укладення нового договору купівлі-продажу.

Щодо ризиків невжиття заходів забезпечення позову вказує на те, що їх невжиття може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду. Позивачка планує оскаржити правочини, однак збирає інформацію про коло відповідачів та готує позовну заяву.

Відтак, посилаючись на зазначені вище обставини, ОСОБА_1 звернулася із заявою про забезпечення позову, в якій обґрунтовуючи можливі ризики невиконання майбутнього рішення суду, просить суд її заяву задовольнити.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову без виклику сторін, суд керується ч. 13 ст.7 ЦПК України, відповідно до якої розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Частиною 1 статті 153 ЦПК України визначено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дати надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява позивача підлягає задоволенню у зв`язку з таким.

Судом встановлено, 07.03.2025 приватним нотаріусом КМНО Карою О.О. було здійснено посвідчення договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 . Станом на день формування судом Відповіді №1189778 від 12.03.2025 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на квартиру зареєстроване за ОСОБА_7 .

Факт продажу кватири доводить ризики наступних правочинів, що може ускладнити виконання рішення суду, в разі задоволення позовних вимог ОСОБА_1 а поновлення за нею право власності на спірну квартиру.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Види забезпечення позову визначені ч. 1 ст. 150 ЦПК України.

При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позовними вимогами.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі №753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Судом враховано, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для вжиття заходів забезпечення позову, свідчать про те, що між сторонами дійсно виник спір та може виникнути реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Виконання в майбутньому судового рішення у справі про визнання правочинів недійсними або про витребування майна, у разі задоволення позовних вимог, безпосередньо пов`язане з обставинами наявності у майбутнього відповідача спірного майна на праві власності. Арешт майна, який накладається судом для забезпечення позову, має на меті забезпечити можливість подальшої перереєстрації права власності на це майно, у разі задоволення позову.

Конкретний захід забезпечення позову є співмірним позовній вимозі, адже при його застосуванні забезпечується збалансованість інтересів сторін. Захід забезпечення позову має тимчасовий характер і його вжиття не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки арештоване майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним.

Відтак, суд дійшов висновку про необхідність задоволення заяви ОСОБА_1 про арешт спірної квартири.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-154, 260, 261, 263, 353-355 Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до його подачі, заінтересовані особи ОСОБА_2 , Кредитна спілка «Зараз», - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 00.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її підписання.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

СуддяТ. В. Войтенко