Справа № 216/7170/20
Провадження № 2/216/100/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2025 року місто Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді Онопченка Ю.В.,

за участю: секретаря судового засідання Авшаряна С.О.,

позивачки ОСОБА_1 ,

представника позивачки ОСОБА_2 ,

представників відповідача Гавриленка В.О., Петрушкевича О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 1 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кривбасівська-54» про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири, -

в с т а н о в и в:

17 грудня 2020 року та збільшивши вимоги 15 квітня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кривбасівська-54» (далі ОСББ «Кривбасівська-54»), комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» (далі КПТМ «Криворіжтепломережа») про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири.

Позовна заява мотивована тим, що позивачка зареєстрована та мешкає в трьохкімнатній квартирі, яка розташована на 9 поверсі дев`ятиповерхового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що належить їй на праві приватної спільної сумісної власності. Для спільного управління житловим будинком АДРЕСА_2 та місцями загального користування мешканці об`єдналися в ОСББ «Кривбасівська 54», управління яким здійснюється правлінням в особі голови Гавриленка О.В.

Житловий будинок позивачки підключений до централізованого опалення, яке постачається до будинку комунальним підприємством теплових мереж «Криворіжтепломережа».

16 листопада 2019 року на початку опалювального періоду, відбулося залиття житлових приміщень квартири позивачки гарячою водою з технічного поверху опалювальної системи, яким було пошкоджено шпалери на стінах, побілка на стелі, шпаклівка на стінах та стелі. Промокли електропроводка та електроустаткування. За наслідками залиття, зазначені будівельні матеріали відновленню не підлягають. Позивачка звернулася до ОСББ «Кривбасівська 54», однак голова правління ОСОБА_3 відмовився в цей день засвідчити факт залиття її квартири, та скласти відповідний акт про залиття. Після цього, позивачка звернулася до ОСББ «Кривбасівська 54» з письмовою заявою про нанесення їй матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири, та зазначила в ній, що у разі відмови у прийнятті відповідних дій щодо встановлення факту залиття її квартири, акт про залиття буде складений нею самостійно в присутності сусідів. Після фактичної відмови голови правління ОСББ «Кривбасівська 54» вирішити питання належним чином, позивачкою було складено вищевказаний акт.

КПТМ «Криворіжтепломережа» у своїй відповіді повідомило, що договір про утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування між ОСББ «Кривбасівська 54» та КПТМ «Криворіжтепломережа» не укладався. Акт готовності будинку АДРЕСА_2 до опалювального сезону 2019-2020 відсутній.

Внаслідок залиття квартири позивачці було завдано матеріальної шкоди на суму 39 346 грн, розмір якої вона просила суд стягнути з ОСББ «Кривбасівська 54».

25 січня 2021 року представниця КПТМ «Криворіжтепломережа» Цвіркун А.А. звернулась до суду з відзивом на позов. Як на підставу заперечень посилалася на те, що 16 листопада 2019 в результаті пориву труби централізованого опалення на технічному поверсі будинку відбувся залив гарячою водою квартири АДРЕСА_3 , яка належить на праві приватної власності позивачці. 30.11.2019 позивачка звернулась до ОСББ «Кривбасівська 54» із письмовою заявою про складення акту обстеження квартири в якому зазначено, що в результаті пориву труби центрального опалення на технічному поверсі будинку відбувся залив гарячою водою стелі та стін в трьох кімнатах.

В пункті 8 Правил надання послуги з управління багатоквартирним будинком, затвердженим Постановою КМУ від 05.09.2018 № 172 передбачено, що саме Управитель зобов`язаний своєчасно проводити підготовку будинку до експлуатації в осінньо-зимовий період. До того ж, п. 15 Правил передбачено, що до складу документації, яка ведеться управителем, крім тієї, що передана йому за актом приймання-передачі, входять акти технічних оглядів будинку, журнали аварійних заявок співвласників. Будинок підключено до опалення 02.11.2019 відповідно до листа керівника ОСББ «Кривбасівська 54». Згідно акту про подачу теплової енергії 02.11.2019 була подана теплова енергія до будинку АДРЕСА_2 , в якому зазначено, що при підключенні витоків і дренажних вентилів не виявлено. Даний акт підписаний представником КПТМ «Криворіжтепломережа» та зі сторони споживачів керуючим справами ОСББ «Кривбасівська 54» Гавриленком В.О.

У господарському віддані підприємства перебувають зовнішні трубопроводи системи теплопостачання. Межею експлуатації приналежності сторін є зовнішня стіна будинку. КПТМ «Криворіжтепломережа» не здійснює обслуговування внутрішньо-будинкових мереж згідно правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій (точкою розподілу зовнішніх і внутрішніх комунікацій є вентиль або трійник біля будівлі). Обов`язок щодо утримання в належному технічному стані, здійснення технічного обслуговування та ремонту внутрішньо будинкових мереж, вжиття заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій слід відносити до обов`язків управителя, тобто ОСББ «Кривбасівська 54», а тому представниця КПТМ «Криворіжтепломережа» просила суд відмовити позивачці в позові до КПТМ «Криворіжтепломережа».

Представник позивачки ОСОБА_2 01 лютого 2021 року звернувся до суду з відповіддю на відзив КПТМ «Криворіжтепломережа», та вважав заперечення останнього щодо позову безпідставними, з огляду на порушення Закону України «Про житлово-комунальні послуги», та п. 32 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630.

16 лютого 2021 року представник ОСББ «Кривбасівська 54» Гавриленко В.О. надав суду відзив на позов. За змістом якого ОСББ не є управителем багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 та не надає жодних послуг, в тому числі житлово-комунальних послуг з управління багатоквартирним будинком своїм співвласникам та мешканцям будинку. ОСББ не є суб`єктом підприємницької діяльності та не укладає зі співвласниками договори на утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території. Вся спільна сумісна власність багатоквартирного будинку ОСББ належить співвласникам ОСББ на праві спільної сумісної власності. Будинок АДРЕСА_2 та спільна сумісна власність вказаного будинку не належить ОСББ та не перебуває на балансовому обліку об`єднання. Позивачкою не долучено жодних належних та допустимих доказів щодо здійснення заходів, з яких вбачалося б запобігання псуванню спільного майна чи інформування органи управління об`єднання про пошкодження та вихід з ладу технічного обладнання. Складений позивачкою акт не відповідає формі акту передбаченого у додатку № 4 наказу Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», а тому його слід вважати неналежним доказом. Враховуючи те, що ОСББ не є управителем та власником майна, а позивачка зобов`язана не допускати псування спільного майна, в тому числі виконувати обов`язок щодо його утримання, просив суд відмовити в позові.

У відповіді на відзив ОСББ «Кривбасівська 54» від 16 листопада 2022 року представник відповідачки ОСОБА_2 вказував на те, що будинок позивачки підключено до опалення 02.11.2019 відповідно до листа керівника ОСББ «Кривбасівська 54». Однак, акт готовності будинку до опалювального сезону 2019-2020 відсутній, внаслідок не виконання приписів об`єднанням, що в подальшому спричинило аварійну ситуацію та нанесло матеріальну шкоду позивачці.

Ухвалою суду 24 вересня 2024 року за клопотанням представника позивачки ОСОБА_2 закрито провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кривбасівська-54», комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири, в частині позовних вимог до комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа».

Позивачка у судовому засіданні позов підтримала, пояснила, що вранці 16 листопада 2019 року побачила у двох кімнатах квартири мокрі стіни, зателефонувала голові ОСББ Гавриленку В.О., який прийшов лише ввечері, перекрив воду, пообіцяв скласти акт на наступний день, однак не прийшов, почав заперечувати факт затоплення, на звернення позивачки не реагував, після чого вона разом з сусідами склала акт.

Представник позивачки ОСОБА_2 просив суд задовольнити позов та стягнути з відповідача, окрім майнової шкоди завданої залиттям квартири, також судові витрати у вигляді витрат на експертну оцінку, професійну правову допомогу та сплати судового збору.

Представники відповідача Гавриленко В.О., Петрушкевич О.В. просили суд відмовити позивачці в позові із посиланням на заперечення, викладені у відзиві.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що на підставі свідоцтва № Ц-165 на право власності на житло виданого Органом приватизації Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Криворізької міської Ради 16.09.2009, ОСОБА_1 , та ОСОБА_4 належить на праві приватної спільної сумісної часткової власності трикімнатної квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

30 листопада 2019 року позивачка зверталася до голови ОСББ «Кривбасівська 54» Гавриленка В.О. з заявою про складення акту про затоплення квартири 16.11.2019 із зазначенням причини виникнення та визначення розміру матеріальної шкоди.

Листом Правління ОСББ «Кривбасівська 54» в особі Гавриленка В.О. від 17 грудня 2019 року позивачці роз`яснено, що відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», Статуту об`єднання, ОСББ не є балансоутримувачем житлового будинку АДРЕСА_2 , спільна сумісна власність (майно) належить власникам житлових та нежитлових приміщень зазначеного багатоквартирного будинку, які є співвласниками об`єднання. Також повідомлено, що станом на 16.12.2019 за позивачкою обліковується заборгованість перед ОСББ в розмірі 4423,36 грн.

Згідно з актом про затоплення квартири з системи центрального опалення від 25 грудня 2019 року, складеного комісією в складі ОСОБА_1 , та її сусідами ОСОБА_5 (квартира АДРЕСА_4 ), ОСОБА_6 (квартира АДРЕСА_5 ), останніми було проведено обстеження квартири АДРЕСА_3 та встановлено факт залиття стелі та стін у трьох кімнатах. Також, в цьому акті зазначено, що голова ОСББ «Кривбасівська 54» Гавриленко В.О. відмовився складати акт 16.11.2019 в день затоплення квартири з технічного поверху, на письмове звернення для складення акту не відреагував.

За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.

У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, суд виходить із його ефективності (стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), це означає, що вимога про захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, також забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 Постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Даний висновок викладено у постанові КЦС ВС від 13.11.2019 у цивільній справі № 757/31418/15-ц.

Відповідно до ч.ч. 1-5 статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства.

Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Власність зобов`язує.

Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

За статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

У пункті 2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Мін`юсті 25 серпня 2005 року за № 927/11207, зазначено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого затверджена додатком № 4. Відповідно до цього додатку акт повинен містити зокрема відомості про факт залиття, дату події та адресу, наслідки таких подій, причину залиття та винну особу.

Наданий позивачкою акт про залиття своїм змістом не в повній мірі відповідає встановленій формі, однак містить необхідні відомості, які підтверджується відповідно факт залиття її квартири. Також, дана подія підтверджена фотознімками з датою та відеозаписом у мобільному телефоні позивачки, оглянутий судом під час судового розгляду. При цьому суд бере до уваги, що самостійне складання позивачкою разом з сусідами такого акту було зумовлено відмовою відповідача зафіксувати факт залиття саме за встановленою формою.

Крім того, допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_5 , яка була у складі комісії за вказаним актом пояснила, що проживає в квартирі АДРЕСА_6 . 16 листопада 2019 року її квартиру затопило з технічного поверху. Її запросила до себе позивачка, в квартирі якої текла вода зі стелі, відклеїлись шпалери зі стін. ОСОБА_7 сказав, що складе акт на наступний день, однак не з`явився, після чого вони самостійно склали акт про затоплення в квартирі позивачки.

З огляду на наведено суд вважає, що доводи відповідача про неналежність цього доказу та недоведеність факту залиття не заслуговують на увагу.

Будинок АДРЕСА_2 перебуває в управління ОСББ «Кривбасівська-54».

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку є юридичною особою, створеною власниками для сприяння використанню їхнього власного майна та правління, утримання і використання неподільного та загального майна, та створюється з метою забезпечення і захисту прав його членів та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання неподільного та загального майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіхг платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Відносини суб`єктів права власності щодо користування та розпорядження спільним майном співвласників у об`єднанні регулюються законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» № 755-IV від 15 травня 2003 року та статутними документами.

Кожний співвласник даного будинку та член ОСББ має як права так і обов`язки вирішувати питання експлуатації внутрішньо будинкової системи опалення.

Згідно до ст. 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» № 755-IV від 15 травня 2003 року співвласник зобов`язаний не допускати порушення законних прав та інтересів інших співвласників, дотримуватися вимог правил утримання житлового будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм.

Статтею 18 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» ОСББ зобов`язане забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам; забезпечувати дотримання інтересів усіх співвласників при встановленні умов і порядку володіння, користування і розпорядження спільною власністю, розподілі між співвласниками витрат на експлуатацію та ремонт спільного майна.

Відповідно до рішення виконавчого комітету Криворізької міської ради № 448 від 18.09.2019 «Про початок опалювання сезону 2019-2020 року» опалювальний сезон 2019-2020 розпочато з 10.10.2019.

Пунктом 8 Правил надання послуги з управління багатоквартирним будинком, затверджених Постановою КМУ від 05.09.2018 № 172 передбачено, що саме Управитель зобов`язаний своєчасно проводити підготовку будинку до експлуатації в осінньо-зимовий період. До того ж, п. 15 передбачено, що до складу документації, яка ведеться управителем, крім тієї, що передана йому за актом приймання-передачі, входять акти технічних оглядів будинку, журнали аварійних заявок співвласників.

Будинок підключено до опалення 02.11.2019 відповідно до листа керівника ОСББ «Кривбасівська54».

Згідно до акту про подачу теплової енергії 02.11.2019 була подана теплова енергія до будинку АДРЕСА_2 , в якому зазначено, що при підключенні витоків і дренажних вентилів не виявлено. Даний акт підписано представником КПТМ «Криворіжтепломережа» та зі сторони споживачів керуючим справами ОСББ «Кривбасівська -54» Гавриленко В.О.

Також судом встановлено, що 28.10.2019 голова ОСББ «Кривбасівська 54» Гавриленко В. звертався до директора КТПМ «Криворіжтепломережа» з клопотанням про надання дозволу на подачу теплоенергії в жилі будинки за адресою: вул. Кривбасівська, буд. 54, та буд. АДРЕСА_7 , з початком опалювального сезону 2019-2020 р.р. Зі змісту клопотання встановлено, що у зв`язку з фінансовими труднощами, не в повній мірі були виконані приписи об`єднанням, тому ОСББ «Кривбасівська 54» не буде пред`являти претензій до КТПМ «Криворіжтепломережа».

На підставі абзацу 16 частини першої статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог і нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.

Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17 травня 2005 року № 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207, балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.

Технічне обслуговування житлових будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків (абзаци третій, четвертий пункту 2 цих Правил).

Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання.

Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, що завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди.

За змістом частини другої статті 1166 ЦК України у справах про завдання шкоди діє презумпція вини відповідача, тобто позивач має надати суду лише докази наявності шкоди, а докази спростування своєї вини має надати відповідач.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до переконання, що ОСББ «Кривбасівська 54» несе відповідальність за неналежний технічний стан приміщень, які знаходяться у спільній власності, у тому числі щодо належного утримання технічного поверху та внутрішньо-будинкових систем багатоквартирного будинку, а відтак доведеність того факту, що залиття квартири за адресою: АДРЕСА_1 , сталося з вини відповідача.

Позивачка вказує на те, що внаслідок залиття квартири їй було заподіяно майнову шкоду в розмірі 39 346 грн.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Звітом товариства з обмеженою відповідальністю «Бюро оцінки Старлайн» від 30.01.2024 встановлено, що вартість збитків завданих внаслідок затоплення квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 01.04.2024 складає 39 346 грн.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (стаття 77 ЦПК України).

Згідно ч. 1 ст. 108 ЦПК України, експертиза проводиться у судовому засіданні або поза межами суду, якщо це потрібно у зв`язку з характером досліджень, або якщо об`єкт досліджень неможливо доставити до суду, або якщо експертиза проводиться за замовленням учасника справи.

Статтею 110 ЦПК України визначено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Оцінюючи наданий позивачкою звіт про оцінку збитків суд бере до уваги, що він виконаний сертифікований суб`єктом оцінки діяльності виготовлений саме для подання до суду та містить застереження оцінювача щодо обізнаності про кримінальну відповідальність за завідомо не правдивий висновок. Такий звіт виконано після огляду оцінювачем квартири позивачки та фотофіксації пошкоджень стелі та стін від залиття в трикімнатній квартирі.

При цьому розрахунок вартості збитків здійснено на підставі чинних норм права актів з оцінки, а визначена вартість відшкодувального ремонту після залиття квартири відповідає дійсності ринковій вартості таких робіт і не є очевидно завищеною.

Також судом враховано, що позивачкою не заявлялось клопотання про призначення судової експертизи через відсутність фінансової спроможності її оплатити, а відповідачем не спростовано заявлений позивачкою розмір збитків.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до переконання, що сукупністю всіх зібраних доказів позивачкою доведено наявність та розмір завданої їй шкоди у заявленому розмірі в результаті залиття належної їй на праві спільної сумісної власності квартири, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, й міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява № 4909/04).

Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

При зверненні до суду позивачкою сплачено судовий збір в розмірі 875,60 грн, та підлягає стягненню на користь останньої з відповідача.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи (ч. 3 ст. 133 ЦПК України).

Витрати позивачки на проведення експертної оцінки складають 5000 грн, та підлягають стягненню з відповідача.

Згідно вимог статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Як вбачається з договору про надання правової допомоги № 28/06/22 від 28.06.2022, акту прийому-передачі наданих послуг до Договору про надання правничої (правової) допомоги від 25.07.2020, детального опису наданих послуг професійної правничої допомоги, рахунку-фактури від 16.05.2024, квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки № від 17.05.2024, позивачці було надано наступні послуги правової допомоги: аналіз фактичних обставин справи, формування доказів, аналіз судової практики, надання юридичних консультацій 1200 грн, складення, оформлення позовної заяви 1500 грн, представництво інтересів позивача в суді, участь у судових засіданнях 1200 грн, складення інших процесуальних документів (відповідь на відзив, заяви про уточнення позовних вимог, клопотання до суду) 1100 грн, всього 5000 грн.

З урахуванням критерію розумності, виходячи з конкретних обставин справи та обсягу наданих стороні, як клієнтці, послуг правничої допомоги під час розгляду справи, суд дійшов висновку, що ціна наданих адвокатом послуг була доведена належним чином, а тому з відповідача на користь позивачки слід стягнути витрати на правничу допомогу у вищевказаному розмірі.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кривбасівська-54» про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири задовольнити.

Стягнути з об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кривбасівська-54» на користь ОСОБА_1 39 346 грн на відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири, 5000 грн витрат на експертну оцінку, 5000 грн витрат на професійну правничу допомогу, та 875,60 грн витрат зі сплати судового збору, а всього 50 221 (п`ятдесят тисяч двісті двадцять одна) грн 60 (шістдесят) коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасникам справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення суду складено 25 лютого 2025 року.

Суддя Ю.В.Онопченко