Справа № 683/249/25
03 березня 2025 року м. Старокостянтинів
Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області
в складі: головуючої - судді Кутасевич О.Г.,
за участі секретаря судового засідання Братенка В.В.
розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Старокостянтинів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №683/249/25; 2/683/442/2025 за позовом заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури Хмельницької області, в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів,
У січні 2025 року заступник керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області пред`явив позов до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів.
В обґрунтування позову зазначив, що Хмельницькою окружною прокуратурою при вивченні стану дотримання законності про охорону навколишнього природного середовища, в тому числі щодо повноти та своєчасності відшкодування збитків, завданих навколишньому природному середовищу незаконним виловом водних біоресурсів встановлено, що ОСОБА_1 10 квітня 2024 року близько 22 год 05 хв на річці Случ в с. Красносілка Хмельницького району Хмельницької області займався незаконним виловом водних біоресурсів в період нересту риби за допомогою заборонених знарядь лову, а саме - хватки (підхвату) в кількості 1 (одна) шт., при цьому виловив рибу: карась сріблястий 14 (чотирнадцять) шт., плітка 3 (три) шт., загальною вагою 2 (два) кг.
Постановою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області у справі №683/1965/24 від 09 липня 2024 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП та притягнуто його до адміністративної відповідальності у виді штрафу в розмірі 340 грн, з конфіскацією знарядь засобів вчинення правопорушення.
Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги ч. 1 ст. 27, ст. 38 п. 3, 4, ч. 2 ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ» ст. 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», п.п. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700, які діяли на момент вчинення правопорушення, відповідальність за що передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову).
Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 30 січня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
У судове засідання прокурор Хмельницької оружної прокуратури Баклан Г.В. подав заяву, де позов підтримав та просив задовольнити.
Представник Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області до суду не з`явився, хоча належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не подавав.
Відповідач ОСОБА_1 , який належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, до суду не з`явився, причини неявки не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи, а також відзиву на позов не подав.
Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 03 березня 2025 року постановлено провести по справі заочний розгляд.
Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що згідно постанови Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 09 липня 2024 № 683/1965/24 ОСОБА_1 10 квітня 2024 року близько 22 год 05 хв на річці Случ в с. Красносілка Хмельницького району Хмельницької області займався незаконним виловом водних біоресурсів в період нересту риби за допомогою заборонених знарядь лову, а саме - хватки (підхвату) в кількості 1 (одна) шт., при цьому виловив рибу: карась сріблястий 14 (чотирнадцять) шт., плітка 3 (три) шт., загальною вагою 2 (два) кг., чим порушив вимоги ч. 1 ст. 27, ст. 38 п. 3, 4, ч. 2 ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ» ст. 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», п.п. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700 та вчинив адміністративне правопорушення за ч.4 ст.85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову).
Причетність ОСОБА_1 до вказаного правопорушення підтверджується: копією постанови Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 09 липня 2024 року у справі № 683/1965/24 відносно ОСОБА_1 ; копією протоколу серії ХМ № 000011 про адміністративне правопорушення від 17 травня 2024 року за ч. 4 ст. 85 КУпАП відносно ОСОБА_1 ; копією розрахунку розміру шкоди, завданої рибному господарству України відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ХМ № 000011 від 15 травня 2024 року; довідкою від 19 квітня 2024 року про результати перевірки звернення ст. ДОП СП ВП № 1 ХРУП ГУ НП в Хмельницькій області капітана поліції Атласюка О.В. ІКС ІПНП за № 2261 від 10 квітня 2024 року; копією рапорту працівника поліції № 2261 від 10 квітня 2024 року на ім`я начальника ВП № 1 Хмельницького РУП ГУ НП в Хмельницькій області; копією протоколу вилучення знарядь лову та риби у ОСОБА_1 від 10 квітня 2024 року; копією супровідного листа ВП № 1 Хмельницького РУП ГУ НП в Хмельницькій області на адресу Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області від 18 травня 2024 року № 5084; копією листа Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області від 25 липня 2024 року № 1-16-17/791-24 на адресу ОСОБА_1 .
Проте шкода ОСОБА_1 в добровільному порядку не відшкодована.
Статтею 13 Конституції України встановлено, Земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.
Статтею 66 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до частини 2 статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині.
Порядок здійснення державного контролю за охороною, використанням і відтворенням тваринного світу визначається Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України «Про мисливське господарство та полювання», іншими законодавчими актами.
Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.
Статтею 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни України, а також іноземні юридичні та фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодовувати шкоду, завдану внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Частиною 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Частиною 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Відповідно до статті 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.
Згідно із ч.4 ст.63 Закону України «Про твариннийсвіт» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними в наслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринногосвіту. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом-Міністрів України.
Згідно розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19 вересня 2022 року забороняється добування (вилов) такими знаряддями: 1) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів.
Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (частина перша статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).
Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені у статті 1166 ЦК України.
Згідно з частинами першою, другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до положень статей 12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу.
З урахуванням наведеного, позов прокурора підлягає задоволенню.
Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
У відповідності до ст. 141 ЦПК України, на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 3028 грн.
Керуючись ст.ст. 4, 12, 76-81, 95, 223, 247, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, ст. 1206 ЦК України, суд, -
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Хмельницької обласної прокуратури сплачений судовий збір в сумі 3028 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відповідач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Текст рішення виготовлено 11 березня 2025 року.
Суддя