У Х В А Л А

07 березня 2025 року м. Київ

Справа № 753/15243/22

Апеляційне провадження №22-ц/824/3511/2025

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Соколової В.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва, ухваленого під головуванням судді Якусика О.В. 17 травня 2024 року у м. Києві, повний текст рішення складений 20 січня 2025 року, у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя ,

В С Т А Н О В И В

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 17 травня 2024 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя - задоволено.

Не погодився із рішенням суду відповідач ОСОБА_1 , 22 жовтня 2024 року ним до Київського апеляційного суду подано апеляційну скаргу.

Запитом Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2024 року витребувано з Дарницького районного суду м. Києва справу №753/15243/22, яка надійшла до апеляційного суду 04 березня 2025 року.

В апеляційній скарзі відповідач просить про поновлення строку на апеляційне оскарження. Вказує, що повний текст судового рішення станом на 19 жовтня 2024 року не був складений та отриманий, у зв`язку з чим просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Виходячи з принципу доступу до правосуддя та положень ч.1 ст. 127, ч. 2 ст. 354 ЦПК України, суддя вважає за доцільне задовольнити клопотання та поновити строк на апеляційне оскарження

В апеляційній скарзі просить про відстрочення сплати судового збору. Вказує, що станом на день подання апеляційної скарги розмір судового збору становить 20130 грн, і ця сума є значною. Крім того, син відповідача, ОСОБА_3 , 2015 року народження проживає разом з відповідачем та утримується лише за рахунок батька, мати не надає матеріальну допомогу на утримання дитини. На підставі викладеного, просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення, але не пізніше ніж до 5 днів з дня відкриття апеляційного провадження у справі.

Проте, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу, суддя вважає, що вказане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а з підстав, визначених частиною 1 цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За змістом положень ст. 8 вказаного Закону питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обгрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 Постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено право суду, а не його обов`язок щодо звільнення та/або відстрочення від сплати судового збору.

При зверненні з клопотанням про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги відповідач вказує виключно на обставини утримання дитини. Суду апеляційної інстанції не надано доказів, які підлягають оцінці щодо реального майнового стану відповідача, зокрема: довідок з органу соціального захисту, про склад сім`ї, про доходи чи про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів або депозитів, документи про відсутність придбання рухомого чи нерухомого майна тощо, що перешкоджає виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором.

Апеляційний суд вважає, що відповідачем не було надано доказів на підтвердження його скрутного матеріального стану і неможливості сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

За таких обставин клопотання відповідача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає, у зв`язку з цим апеляційне провадження у справі не може бути відкрито, так як апеляційна скарга не сплачена судовим збором.

Пунктом 2 ч.1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Відповідно до п. 6) ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні вказаної позовної заяви до суду першої інстанції, становив 13420 грн. Таким чином, відповідачу необхідно сплатити суму судового збору в розмірі - 20130,00 грн (13420грн *150%) на розрахунковий рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Оригінал квитанції про сплату судового збору необхідно надати до Київського апеляційного суду.

Згідно з п. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Керуючись ст. 185, 354, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду м. Києва від 17 травня 2024 року.

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 17 травня 2024 року - залишити без руху.

Надати особі, яка подала апеляційну скаргу строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Соколова В.В.