Справа №443/2047/24
Провадження №2/443/106/25
РІШЕННЯ

іменем України

(заочне)

11 березня 2025 року м.Жидачів

Жидачівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Сливки С.І.,

секретаря судових засідань Кушнір М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Жидачеві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , звернулася до Жидачівського районного суду Львівської області із позовом, в якому просить: розірвати шлюб, укладений зОСОБА_2 , який зареєстрований 13.05.2010 року в Отиневицькій сільській раді Жидачівського району Львівської області, актовий запис №25; після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_3 »;

В обґрунтування заявленого позову покликається на те, що перебуває у шлюбі з відповідачем, який зареєстрований 13.05.2010 року. За час перебування у шлюбі в них народився син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та проживає разом із нею. Із відповідачем вони спільно не проживають протягом останніх чотирьох років, спільним побутом не пов`язані та не ведуть спільного господарства, через різні погляди на життя та виховання дитини, а також неможливість знайти порозуміння з цього приводу. На даний час вона зрозуміла, що їхня сім`я розпалась остаточно, а подальше збереження шлюбу неможливе та суперечить її інтересам розвиватись фізично, розумово, духовно та у соціальному відношенні здороим і нормальним шляхом в умовах вободи і гідності. Підстав для примирення не вбачає з мотивів викладених вище.

Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 27.11.2024 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання.

Позивач в судове засідання не з`явиласт, однак подала заяву, згідно якої росить розглянути справу без її участі, позов підтримує та просить задоволити. Не заперечує проти винесення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання повторно (втретє)н е з`явився, не подав відзиву на позовну заяву, клопотання про проведення судового засідання без його участі не надходило, та не повідомив суд про причину неявки, хоча належним чином був повідомлений про дату та час розгляду справи.

Одночасно, від імені відповідача ОСОБА_2 07.03.2025 року на електронну адресу суду надійшло клопотання, згідно якого останній просить розглянути справу без його участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі та йому зрозумілі наслідки визнання позову.

Однак таке клопотання подано з порушенням ч.8 ст.43 ЦПК України, а саме не підписано електронним підписом, про що канцелярією суду складено акт №8 від 07.03.2025 року «Про отримання документу в електронній формі без накладення кваліфікованого електронного підпису (КЕП), його невідповідності або недійсності, його підписання особою, яка не має такого права» та повідомлено адресата.А тому, зважаючи на вимоги п.7 ч.1 ст.183, ч.8 ст.43, ч.4 ст.183 ЦПК України, суд не бере до уваги подане клопотання.

У зв`язку з цим суд визнає неявку відповідача неповажною та вважає, що справу можливо слухати у відсутності відповідача, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов`язки та взаємовідносини сторін.

У відповідності до положень ст.ст.280-284 ЦПК України суд за згодою позивача вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних в ній доказів в порядку заочного розгляду.

Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Згідно ч.1 ст.112 Сімейного кодексу Українисуд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.

Відповідно до ч.2 ст.112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ч.2 ст.114 Сімейного кодексу Україниу разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Судом встановлено, що 13.05.2010 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , укладено шлюб, який зареєстровано в Отиневицькій сільській раді Жидачівського району Львівської області, актовий запис №4, про що видано свідоцтво про шлюб Серія НОМЕР_1 від 13.05.2010 року (а.с.8).

В даному шлюбі в сторін народився син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження Серія НОМЕР_2 від 27.01.2011 року (а.с.7).

Відповідно до довідки №9/184 про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстровані за адресою АДРЕСА_1 (а.с.6).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що сторони разом не проживають, спільного господарства не ведуть та шлюбні відносини між ними фактично припинені.

Вирішуючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу одна з основних його засад. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з даним позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберігати шлюб з відповідачем.

Таким чином, зважаючи на те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

На підставі ст. 113 СК України особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивачка просить суд після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_3 ».

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 259, 263- 265, 273, 280-282, 353, 354 ЦПК України, ст.ст. 105, 110, 112, 113 СК Українисуд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволити.

Розірвати шлюб, зареєстрований в Отиневицькій сільській раді Жидачівського району Львівської області13.05.2010 між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис №4.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище обране під час реєстрації шлюбу « ОСОБА_3 ».

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідачки.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на заочне рішення може бути подана до Львівського апеляційного суду через Жидачівський районний суд Львівської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуючий суддя С.І Сливка