Справа № 727/845/25
Провадження № 2/727/619/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2025 року м. Чернівці

Суддя Шевченківського районного суду м. Чернівці Калмикова Ю. О., розглянувши заяву ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради про визнання права власності на спадкове майно,

УСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Чернівці з позовною заявою до Чернівецької міської ради про визнання права власності на спадкове майно.

Розглянувши подану заяву, вважаю за необхідне залишити зазначену її без руху з наступних підстав.

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, з позовної заяви вбачається, що позовна заява не містить поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету - сторін.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

За таких обставин, уважаю за необхідне заяву залишити без руху та надати заявнику строк для усунення виявлених недоліків, а саме: в заяві зазначити поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету - сторін.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а саме: позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається:

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна;

Так з позовної заяви убачається, що позивачем не зазначено ціну позову.

В позовні заяві позивач просить визнати право власності на частку двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , а оцінку майна позивачем на надано.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. Неправильне визначення ціни позову може призвести до необґрунтованого відкриття провадження у справі.

Оцінка правильності визначення ціни позову здійснюється судом при вирішенні питання про відкриття провадження у справі.

Неправильне визначення ціна позову, що приводить до недоплаті судового збору є недоліком позовної заяви, а тому до неї повинні застосовуватися вимоги, передбачені ст. 185 ЦПК України, про залишення заяви без руху.

За таких обставин, позивачу слід усунути недоліки, а саме: зазначити ціну позову, перевірити правильність сплаченого судового збору.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме: до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З позовної заяви вбачається, що позивачем не сплачено судовий збір. Водночас позивач в прохальній частині позову просить звільнити від сплати судового збору за подання позовної заяви або зменшити судовий збір до мінімального розміру 1211,20 грн..

Щодо заявленого клопотання суд уважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З наведених вище норм вбачається, що суд може відстрочити сплату судового збору або звільнити від його сплати лише враховуючи майновий стан сторони.

Проте, на підтвердження свого скрутного матеріального становища, яке унеможливлює сплату судового збору, позивачем не додано до позовної заяви доказу про загальних дохід, зокрема довідки про доходи, довідку про призначення житлової субсидії позивачу, що позбавляє суд можливості встановити обґрунтованість заявленого клопотання та прийняти законне рішення. Крім того, позивач не визначилась із вимогами, бо просить суд одночасно і звільнити від сплати судового збору за подання позовної заяви і зменшити судовий збір до мінімального розміру 1211,20 грн., у зв`язку з чим суд уважає за необхідне у задоволенні даного клопотання відмовити.

Отже, позивачу слід усунути недоліки позовної заяви шляхом чіткого визначення своїх вимог, додати документ, що підтверджує скрутне матеріальне становище, що унеможливлює сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі враховуючи вимоги ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Так, позивачем в резолютивній частині заявлено вимогу «звільнити від сплати судового збору або зменшити його розмір...».

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, … тощо.

Відповідно до ч. 3 ст. 177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача ….. тощо.

Статтею 183 ЦПК України передбачені загальні вимоги до форми та змісту письмових заяв, клопотань, заперечень.

Позивачем оформлено зазначене клопотання без додержання вимог ст. 183 ЦПК України.

Отже, позивачу слід уточнити заявлені вимоги в резолютивній частині позовної заяви з урахуванням того, що вимоги про звільнення від сплати чи вимоги про зменшення розміру судового збору не є позовними вимогами, а є клопотанням, заявою, яка подається окремим письмовим документом до позову.

Також, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивач посилається на смерть сестри, батьків, а свідоцтва про смерть сестри і батьків до суду не надано. Також позивач зазначає, що зверталась до приватного нотаріуса за оформленням спадщини, але відповідних документів суду не надано.

Відповідно до абз. 3 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва право на спадщину.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», коли в заяві не зазначено, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно до ст. 185 ЦПК постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків.

Так, з заяви та доданих до неї документів вбачається, що заявник не виконав вимоги ч. 5 ст. 177 ЦПК України та не додав до заяви документів, що підтверджують обставини, викладені у заяві, зокрема свідоцтва про смерті, постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Згідно з пунктом 4.1 та 4.2 частини 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства Юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року передбачено, що при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом нотаріус перевіряє наявність правовстанволюючого документу, оформленого належним чином, а також підстав для закликання до спадкування за законом осіб, які подали заяви про видачу свідоцтва; доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин. У разі відсутності документів цивільного стану нотаріус роз`яснює особі про необхідність вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Отже, заявнику слід усунути недоліки заяви шляхом додання до заяви свідоцтва про смерті, постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії із зазначенням з яких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин суд уважає, що позову заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків. В іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 19, 177, 185, 258-260, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради про визнання права власності на спадкове майно, про що сповістити позивача, надавши йому строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення зазначених недоліків, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. О. Калмикова