Справа № 466/5639/20
Провадження № 2-с/466/35/25
У Х В А Л А

про повернення заяви без розгляду

07 березня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Львова Глинська Д.Б. ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі №466/5639/20 за заявою Львівського міського комунального підприємства Львівводоканал про видачу судового наказу про солідарне стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 заборгованості за послуги водопостачання та водовідведення,

В С Т А Н О В И В:

05 березня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, у прохальній частині якої просить суд поновити строк для подання заяви про скасування судового наказу; виключити його, ОСОБА_1 , з числа солідарних боржників, зазначених у судовому наказі.

Заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 Цивільного процесуального України (далі по тексту ЦПК України) боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Форма і зміст заяви про скасування судового наказу та строки її подання має відповідати вимогам, які передбачені ст. 170 ЦПК України.

З аналізу норм ст. 171 ЦПК України вбачається, що за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу суд може прийняти два види процесуальних рішень - про повернення заяви про скасування судового наказу, або ж про скасування судового наказу, додатково в ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника може вирішити лише питання про поворот виконання судового наказу.

Суд, звертає увагу, що відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду, і має суттєве значення при розгляді справи та відповідно вимагає чіткого визначення, оскільки у випадку задоволення позову, зміст таких вимог викладається у резолютивній частині судового рішення.

Відтак, встановлено, що вимоги заявника виходять за межі тих обставин, які досліджує суд під час розгляду заяви про скасування судового наказу.

Згідно з п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2025 року становить 3 028,00 грн.

Відповідно до п.п. 4-2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір в розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151,40 грн.

Крім того, слід зауважити, що інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Шевченківського районного суду м. Львова є загальнодоступною та оприлюднена на офіційних веб-сайтах Шевченківського районного суду м. Львова суду і «Судова влада України».

Заявником при зверненні до суду із заявою про скасування судового наказу не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 6 ст. 170 ЦПК України передбачено, що у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

З огляду на зазначене, у відповідності до положень ч. 6 ст. 170 ЦПК України заява є неналежно оформленою та такою, що підлягає поверненню заявникам без розгляду.

За таких обставин та з огляду на вимоги ч.6 ст. 170 ЦПК України суддя вважає, що вищезазначену заяву необхідно повернути заявнику без розгляду та роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для її повернення.

Керуючись ст. ст. 170, 259-261 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі №466/5639/20 за заявою Львівського міського комунального підприємства Львівводоканал про видачу судового наказу про солідарне стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 заборгованості за послуги водопостачання та водовідведення - повернути заявнику без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання до Львівського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Львова.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Д. Б. Глинська