ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/653/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

22 січня 2025 року Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Котенко Р. В., за участю секретаря судового засідання Троцковець К. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В:

у серпні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до Дніпровського районного суду м. Києва із позовом до відповідача про розірвання шлюбу, вказуючи на те, що 06 травня 2017 року вона уклала шлюб з ОСОБА_2 . Від шлюбу вони з відповідачем мають неповнолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Підставою для розірвання шлюбу позивач зазначає, що на сьогоднішній день між нею та відповідачем припинені фактичні шлюбні відносини, вони проживають окремо. Малолітній син ОСОБА_3 проживає разом з позивачкою та перебуває на її утриманні. Зазначає, що подружнє життя між нею та відповідачем не склалося, вони з відповідачем мають різні погляди на життя, різні інтереси. Між ними відбуваються конфлікти на побутовому грунті, які пов`язані з веденням госоподарства, облаштуванням побуту. Відповідач постійно нехтує сімейними цінностями, з його ініциативи між ними виникають сварки, свідком яких нерідко стає дитина, що тяжким чином впливає на його психічний стан та кожен раз спричиняє дитині та позивачці душевні страждання. Відповідач не розуміє та не хоче розуміти сутність проблем, які виникають у сім`ї, він не здатен підтримувати нормальну моральну атмосферу в сім`ї, піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Також, позивачка зазначила, що відповідач допускає відносно неї домашнє насильство. Зазначає, що примирення з відповідачем неможливе, оскільки подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2024 справу передано за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва.

До Дарницького районного суду м. Києва матеріали справи надійшли 28 жовтня 2024 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючу суддю Котенко Р. В.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 11 листопада 2024 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін в судове засідання на 10 грудня 2024 року.

У судове засідання 10 грудня 2024 року з`явилась позивачка. Відповідач не з`явився, про час, місце та дату слухання справи повідомлявся належним чином. У зв`язку із неявкою відповідача розгляд справи було відкладено до 22 січня 2025 року.

У судове засідання 22 січня 2025 року сторони не з`явились, про час, місце та дату слухання справи повідомлялись належним чином.

22 січня 2025 року, до початку судового засідання, позивачкою через канцелярію суду була подана заява про розгляд справи за її відсутності. У заяві позивачка також зазначила, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує проти винесення заочного рішення.

Направлена відповідачу за його зареєстрованим місцем проживання судова повістка-повідомлення повернулась до суду з відміткою АТ «Укрпошта» «адресат відсутній за вказаною адресою». Будь-яких клопотань, заяв про відкладення розгляду справи від відповідача до суду не надходило.

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси, є днем вручення судової повістки.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За наведених обставин, відповідно до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення.

Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин справи, дослідивши наявні матеріали справи, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що 06 травня 2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юсиції у місті Києві зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 666. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини - ОСОБА_1 . Зазначене підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим повторно 13 серпня 2024 року Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

У шлюбі у позивача та відповідача ІНФОРМАЦІЯ_2 народився син - ОСОБА_3 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим 23 серпня 2019 року Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

Постановою Чернігівського апеляційного суду від 16 травня 2023 року у справі № 741/1035/22 постанову Носівського районного суду Чернігівської області від 24 січня 2023 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вчинення щодо дружини ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, залишено без змін.

Позивачка вказує, що подальше спільне проживання та збереження родини є неможливим, заперечує проти надання строку для примирення.

Відповідно до частини першої статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно із статтями 21, 24 Сімейного кодексу України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Отже, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Позивач скористалась цим правом та звернулась до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Беручи до уваги доводи позивача, суд вважає, що причини, що спонукають її наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 Сімейного Кодексу.

Частиною 1 статті 110 Сімейного кодексу України встановлено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За наявності таких обставин справи суд вважає, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивачки, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя, а враховуючи, що подружжя вже не проживає разом та не підтримує шлюбних стосунків, підстав для надання строку для примирення сторін суд також не вбачає. Відтак, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову та розірвання шлюбу між сторонами.

Згідно з частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (абзац 2 частини 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

Судові витрати відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 12, 13, 76-81, 141, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 06 травня 2017 року Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юсиції у місті Києві зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 666 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: не відомий).

Відповідач: ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ).

Суддя Р. В. Котенко