Справа № 583/209/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2025 року м. Охтирка

Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючої судді Семенової О.С.,

за участю секретаря

судового засідання Гайдейчук К.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Охтирка справу за цивільним позовом ОСОБА_1 до Охтирської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , Перша Охтирська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

УСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 17 січня 2025 року через свого представника, адвоката Ярошенко Вікторію Миколаївну, звернулася до суду з цим позовом, мотивуючи свої позовні вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Охтирка у віці ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець м. Охтирка Сумської області. Після смерті сина відкрилася спадщина на нерухоме майно, а саме: на спільну сумісну власність квартири АДРЕСА_1 . Єдиними спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 є його батьки, оскільки він був неодружений та дітей не мав. Останнє зареєстроване місце проживання сина було за адресою в АДРЕСА_2 , але фактично там ніхто не проживав. ОСОБА_3 по день смерті проживав за адресою АДРЕСА_3 разом з нею та батьком ОСОБА_2 . Тобто, офіційне місце реєстрації не збігалося з фактичним проживанням сина, вони разом із сином вели господарство, доглядали за будинком, спільно купували продукти харчування, вели побут, святкували разом свята робили поліпшення умов проживання, доглядали за бабусею, яка теж проживала разом із ними. Після смерті сина позивачка разом із чоловіком здійснили поховання сина та вважали, що прийняли спадщину так як проживали разом, тому їм не потрібно подавати заяву. Звернувшись до Першої Охтирської державної нотаріальної контори про отримання свідоцтва на спадщину після смерті сина, позивачка 05 грудня 2024 року отримала відмову нотаріуса про неможливість видачі такого свідоцтва в зв`язку із пропущеним строком звернення з заявою про прийняття спадщини, оскільки з наданих документів, встановлено, що вона та батько померлого ОСОБА_2 , постійно не проживали з померлим на час відкриття спадщини, то вважається такими, що спадщину не прийняли, якщо не подали заяву про прийняття спадщини у встановлений законодавством строк. Вважає, що пропустила цей строк з поважних причин. На день звернення до суду спадщина ніким не прийнята, відумерлою в установленому порядку не визнана, спадкоємці, які б могли надати письмовий дозвіл на спадкування, відсутні. Тому просить визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Представник позивача, адвокат Ярошенко В.М., у підготовче засідання подала заяву про розгляд справи без її участі та участі позивачки, позовні вимоги підтримує в повному обсязі / а.с. 30-31/.

Представник відповідача Охтирської міської радиЛариса Божко у підготовче засідання подала письмову заяву про розгляд справи без її участі, проти позовних вимог не заперечила /а.с. 32/.

Завідувач Першої Охтирської державної нотаріальної конториКатерина Богдан в підготовче засіданні подала письмову заяву про розгляд справи без її участі, проти позовних вимог не заперечила /а.с. 23/.

Третя особа ОСОБА_2 подав заяву про розгляд позову без його участі, проти позовних вимог не заперечив / а.с. 38/.

Суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Оскільки в підготовчому засіданні встановлено, що відповідач визнав позов, визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому суд вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого засідання.

Дослідивши наявні у справі докази, вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню, виходячи з такого.

Судом установлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Судом установлено, ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 41 року в місті Охтирка Сумської області помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець м. Охтирка Сумської області, що підтверджується свідоцтвом про його смерть серії НОМЕР_1 /а.с. 6 зворот/.

Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається із спільної сумісної частки на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 60,9 кв.м., що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 11 травня 1993 року виданого виконавчим комітетом Охтирської міської Ради народних депутатів виданого відповідно до рішення виконкому № 164 номер у реєстрі 412 /а.с. 7/.

Позивачка є спадкоємцем за законом першої черги як мати, родинні відносини підтверджені /а.с. 6/.

Завідувач Першої Охтирської державної нотаріальної контори Богдан К.надала позивачці письмову відмову про неможливість вчинення нотаріальних дій щодо заведення спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини /а.с. 8/.

З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру слідує, що заповіт від імені ОСОБА_3 не посвідчувався, спадкова справа після його смерті не зареєстрована /а.с. 24-25/.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, спадкоємець, який протягом 6-ти місяців не подавав заяву про прийняття спадщини вважається таким, що не прийняв її. Проте ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1/ у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2/ ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1/ тривала хвороба спадкоємців; 2/ велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3/ складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженнями, в тому числі закордонними; 4/ перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5/ необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Верховний суд вказав у своїй постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц, що принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

На підставі викладеного суд дійшов висновку, що позивачка мала поважну причину пропуску строку, тому необхідно захистити її право власності і задовольнити позов, надавши їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, так як спадщина ніким до цього часу не успадкована, відумерлою не визнана.

Керуючись ст. ст.1270- 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 81, 89, 200, 206, 263- 265, 268, 272, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити позовні вимоги ОСОБА_4 /мешканки АДРЕСА_3 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 , рнокпп НОМЕР_3 /.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженці с. Лутище Охтирського району Сумської області додатковий строк три місяця для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 41 року в місті Охтирка Сумської області ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Охтирка Сумської області.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Сумського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи /вирішення питання/ без повідомлення /виклику/ учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набуває чинності після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набуває чинності після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження

Суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області О.С. Семенова