УХВАЛА

8 січня 2025 року

м. Київ

справа № 755/5660/22

провадження № 61-16570ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 17 листопада 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 22 січня 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

12 грудня 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язкуподав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 17 листопада 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 22 січня 2024 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу

(далі - ЦПК) України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Вказану касаційну скаргу заявник подав до Верховного Суду з пропуском встановленого законом строку на касаційне оскарження і заявляє клопотання про поновлення цього строку.

В обґрунтування вказує, що оскаржувану постанову апеляційного суду він отримав 22 листопада 2024 року у приміщенні суду за власною заявою від 14 листопада 2024 року. На підтвердження зазначеного заявником надано копію заяви про видачу копії судового рішення від 14 листопада 2024 року та копію розписки про отримання зазначеної постанови 22 листопада 2024 року.

Проте зазначені заявником обставини не є достатньою і поважною підставою для вирішення питання про поновлення процесуального строку.

Надана заявником заява про видачу копії судового рішення не підтверджує ненаправлення заявнику апеляційним судом постанови Київського апеляційного суду від 22 січня 2024 року.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, постанову Київського апеляційного суду від 22 січня 2024 року зареєстровано 23 січня 2024 року, забезпечено надання загального доступу 24 січня 2024 року.

Відповідно до частини п`ятої статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Доказів, які свідчать про недотримання апеляційним судом частини п`ятої статті 272 ЦПК України, заявником не надано.

Таким чином, заявнику на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження пропонується надати докази невиконання судом апеляційної інстанції вимог статті 272 ЦПК України та ненаправлення повного тексту оскаржуваної постанови апеляційного суду або зазначити інші поважні причини пропуску строку на касаційне оскарження.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подання скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини від 21 грудня 2010 року у справі Перетяка і Шереметьєв проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34).

За таких обставин касаційна скарга відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України залишається без руху з наданням заявнику права надати протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали відповідні докази. Якщо заявником у встановлений судом строк не буде подано доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, це є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої

статті 394 ЦПК України.

Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України залишається без руху.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 17 листопада 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 22 січня 2024 року залишити без руху.

Надати заявнику десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначеного недоліку.

Якщо заявником у встановлений судом строк не буде подано доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, це є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Карпенко