Провадження №2/932/424/25
РІШЕННЯ

іменем України

заочне

08.12.2025 місто Дніпро

Шевченківський районний суд міста Дніпра в складі:

головуючого - судді Салькової В.С.,

за участю секретаря судового засідання Щербаченко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Прийдак Юрій Миколайович, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

І. Стислий виклад позиції та вимоги позивача

Позивач ОСОБА_1 зазначає, що вона як рідна онука є спадкоємцем за законом після ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . 08.01.2014 вона змінила своє прізвище з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 ».

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 її батька ОСОБА_6 Сьомою Дніпропетровською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу №543/2016 стосовно квартири АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 прийняла спадщину після смерті свого сина ОСОБА_6 , але оформити її за життя не встигла.

Після смерті ОСОБА_3 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Прийдаком Ю.М. була заведена спадкова справа №35/2020.

Заповіт ОСОБА_6 склала на користь доньки ОСОБА_2 , але ще є майно, яке не охоплено заповітом: 1/4 частина квартири АДРЕСА_1 , яку ОСОБА_3 мала отримати після смерті сина ОСОБА_6 .

Отже, до спадкового майна ОСОБА_3 належить 1/4 частина вказаної квартири.

Згідно зі звітом про оцінку майна від 14.12.2016 ринкова вартість квартири складає 593213,00 грн, то ж вартість 1/4 частини квартири становить 148303,00 грн.

На оформлення спадщини ОСОБА_3 крім неї спадкоємцем в першій черзі спадкування є донька ОСОБА_3 - ОСОБА_2 .

Позивач вважає, що вона прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 , оскільки у встановлений законом 6-місячний термін звернулась до нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину.

Однак нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину через те, що нею не надані правовстановлюючі документи, які б підтверджували право власності померлої на вищевказану квартиру.

Отже, вона, прийнявши спадщину, не має можливості набути її в порядку, передбаченому ст.1298 ЦК України, шляхом отримання свідоцтва про право на спадщину на 1/4 частину квартири, оскільки відсутній оригінал правовстановлюючого документу, який був втрачений спадкодавцем, однак який обов`язково необхідно подати нотаріусу для оформлення права на спадщину та видачі свідоцтва.

Просила суд визнати за нею право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 .

В подальшому позивачем зменшені позовні вимоги та вона просила суд визнати за нею право власності на 1/8 частину квартири, мотивувавши це тим, що квартира належала її батькові ОСОБА_6 , після смерті якого її успадкували чотири спадкоємця: вона, її бабуся ОСОБА_3 , дружина батька ОСОБА_8 та син ОСОБА_9 .

Обставини прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 встановлені постановою Дніпровського апеляційного суду від 25.05.2021 у справі №200/22197/16-ц, якою було визнане право власності на 1/4 частину квартири за нею, на 1/4 частину - за ОСОБА_8 . При ухваленні рішення суд встановив коло спадкоємців за законом після смерті ОСОБА_6 , в тому числі - його матір ОСОБА_3 , правонаступником якої була залучена до участі у справі її дочка ОСОБА_2 .

ОСОБА_3 не оформила своїх спадкових прав на 1/4 частину квартири. Оскільки спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 прийняли в рівних частках вона та відповідач, то частка кожного з них становить по 1/8.

ІІ. Заяви (клопотання) та позиції учасників справи

До суду позивач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Маркело В.О. не з`явилися, представником надано заяву про розгляд справи за їхньої відсутності з наполяганням на задоволенні позову та згодою на ухвалення у справі заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_2 до судового засідання не з`явилася з невідомої суду причини, про час та місце розгляду справи повідомлялася в порядку, передбаченому ЦПК України, клопотання про відкладення розгляду справи від неї не надходило. Відзиву на позовну заяву до суду не надіслала, про свою позицію у справі не повідомила.

Третя особа - приватний нотаріус Прийдак Ю.М. також до суду не прибув, заяв про відкладення судового розгляду не спрямував.

Клопотань в порядку ст.222 ЦПК України учасниками справи суду не подано, підстави для вирішення справи шляхом укладення мирової угоди відсутні.

ІІІ. Процесуальні дії у справі

Справа розглядалася судом під головуванням судді Кудрявцевої Т.О. та 13.05.2025 була повторно автоматично розподілена через звільнення судді у відставку, надійшла до провадження судді Салькової В.С.

19.05.2025 ухвалою суду справа прийнята до провадження за правилами загального позовного провадження, в ній призначене підготовче засідання на 03.07.2025, відповідачеві запропоновано подати відзив на позовну заяву.

03.07.2025 підготовче засідання відкладалося через неявку відповідача.

Ухвалою суду від 31.07.2025 підготовче провадження у справі закрите, розгляд справи призначений на 25.09.2025, відкладався на 28.11.2025 через неявку відповідача.

В судовому засіданні 28.11.2025 через повторну неявку відповідача, що повідомлялася належним чином про час та місце судового розгляду, врахувавши неподання нею відзиву та згоду позивача на проведення заочного розгляду справи, судом постановлено розглядати дану справу з ухваленням заочного рішення в порядку статей 280-282 ЦПК України за наявними у справі матеріалами.

За наслідками розгляду справи суд перейшов до стадії ухвалення рішення з його проголошенням в судовому засіданні 08.12.2025.

ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин

ОСОБА_10 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Дніпропетровську від батьків ОСОБА_6 та ОСОБА_11 (а.с.7).

08.01.2024 ОСОБА_10 змінила прізвище на « ОСОБА_5 » (а.с.8).

Батько позивача ОСОБА_6 померІНФОРМАЦІЯ_4 в м. Дніпропетровську (а.с.9).

Його батьками є ОСОБА_12 та ОСОБА_3 (а.с.10).

Таким чином, позивач ОСОБА_1 є рідною онукою ОСОБА_3

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дніпрі (а.с.11).

Постановою приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Прийдака Ю.М. від 07.12.2021 ОСОБА_1 відмовлене у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують право власності на нерухоме майно за померлою (а.с.12).

Станом на 14.12.2016 вартість цілої частини спірної квартири становила 593213,00 грн (а.с.30).

Таким чином, вартість 1/4 частини квартири становить 148303,25 грн, а 1/8 - 74151,63 грн.

Після смерті ОСОБА_6 . 21.07.2016 Сьомою Дніпропетровською державною нотаріальною конторою відкрита спадкова справа №543/2016 (а.с.89-100), заяви про прийняття спадщини подані дружиною померлого ОСОБА_8 , матір`ю померлого ОСОБА_3 та позивачем ОСОБА_1 .

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 25.05.2021 у справі №200/22197/16-ц за позовом ОСОБА_8 до ОСОБА_3 , правонаступниками якої є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , третя особа: Сьома Дніпровська державна нотаріальна контора, про скасування постанови, встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності; та за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , правонаступниками якої є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , третя особа: Сьома Дніпровська державна нотаріальна контора, про визнання майна спільною сумісною власністю, поділ спадщини, визнання права власності встановлене, що ОСОБА_6 за життя на праві власності належала квартира АДРЕСА_1 .

Цією постановою встановлене коло спадкоємців першої черги після смерті ОСОБА_6 : його мати ОСОБА_3 , дружина ОСОБА_8 , донька ОСОБА_1 та син ОСОБА_9 ; також встановлені правонаступники ОСОБА_3 : донька ОСОБА_2 та онука ОСОБА_1 , які звернулися із заявами про прийняття спадщини після її смерті. Також судом встановлене, що ОСОБА_3 за життя з відповідною позовною заявою до суду в цій справі про визнання права власності в порядку спадкування на спірну квартиру після смерті ОСОБА_6 не зверталася.

Постановою суду за ОСОБА_8 та за ОСОБА_1 визнане право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 , за кожною в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3

02.07.2020 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Прийдаком Ю.М. відкрито спадкову справу №35/2020 після смерті ОСОБА_3 (а.с.166-227).

Із заявами про прийняття спадини після смерті ОСОБА_3 звернулися її донька ОСОБА_2 та онука ОСОБА_1 .

17.09.2015 ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кот Б.А., яким належну їй частку квартири АДРЕСА_2 заповіла своїй доньці ОСОБА_2 . Щодо іншого майна ОСОБА_3 заповіту не складала.

V. Оцінка суду

Відповідно до ст.ст.12,81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Частиною 1 ст.13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1213 ЦК України).

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

Статтею 1226 ЦК України встановлено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Статтею 1261 ЦК України визначено, що в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частина перша ст.1266 ЦК України вказує, що внуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

З огляду на встановлені родинні зв`язки між ОСОБА_1 , ОСОБА_6 та ОСОБА_3 в даній справі позивач є спадкоємицею своєї баби ОСОБА_3 за правом представлення, оскільки її батько - син ОСОБА_3 . ОСОБА_6 помер на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України)

Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем, визначені у частинах третій, четвертій статті 1268, статті 1269 ЦК України.

Так, згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Чинне законодавство розмежовує поняття прийняття спадщини (глава 87 ЦК України «Здійснення права на спадкування») та оформлення спадщини (глава 89 ЦК України «Оформлення права на спадщину»).

Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).

Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право спадщину на нерухоме майно. При цьому відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Отже, спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку.

Відповідно до статті 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, строком не обмежена.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, який має розглядатися судом у позовному провадженні.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Позивачеві ОСОБА_1 нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через відсутність документів на посвідчення права власності спадкодавця ОСОБА_3 на спадкове майно.

Судом дослідженими у справі доказами встановлено, що ОСОБА_3 є спадкоємцем першої черги після смерті свого сина ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , і вона вчасно подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини після його смерті. Разом з тим, їй не було видане відповідне свідоцтво, оскільки вона померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у той як спір між спадкоємцями ОСОБА_3 , в тому числі і щодо майна, яке є спірним у цій справі, був вирішений судом 25.05.2021.

Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі квартиру (її частину) є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

За положеннями абзацу третього частини другої статті 331 ЦК України, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Згідно з частиною третьою статті 3 Закону України від 01.07.2004 «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

В даній справі слід констатувати, що спадкодавець ОСОБА_3 вчинила всі дії на набуття у власність спадкового майна після смерті сина, однак не зареєструвала своє право з незалежних від неї причин, що обумовило відсутність документів про її право власності на успадковану нею 1/4 частину квартири та, відповідно, відмову нотаріуса у видачі позивачеві як спадкоємцю свідоцтва про право на спадщину.

Згідно з положеннями ст.328 ЦК України право власності набувається за підставами, які не заборонені законом.

Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Зазначену норму слід розуміти так, що особа має право звернутися до суду із позовом про визнання права власності: 1) якщо це право оспорюється або не визнається іншими особами (за умови, що позивач не перебуває з цими особами у зобов`язальних відносинах, оскільки права осіб, які перебувають у зобов`язальних відносинах, повинні захищатися за допомогою відповідних норм інституту зобов`язального права); 2) у разі втрати ним документа, який засвідчує право власності.

Передумовою для застосування ст.392 ЦК України є відсутність іншого, крім судового, шляху для відновлення порушеного права.

Стаття 392 ЦК України не породжує, а підтверджує наявне в позивача право власності, набуте на законних підставах, у тому випадку, якщо відповідач не визнає, заперечує або оспорює наявне в позивача право власності, а також у разі втрати документа, який посвідчує право власності.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Оскільки відповідно до ст.328 ЦК України набуття права власності - це певний юридичний склад, з яким закон пов`язує виникнення в особи суб`єктивного права власності на певні об`єкти, суд при застосуванні цієї норми повинен установити, з яких саме передбачених законом підстав, у який передбачений законом спосіб позивач набув право власності на спірний об`єкт, та чи підлягає це право захисту в порядку, визначеному ст.392 цього Кодексу.

Враховуючи, що правовстановлюючий документ на 1/4 частину квартири, успадковану ОСОБА_3 , відсутній, але належність їй цього майна встановлена судом, враховуючи наявність у ОСОБА_3 двох спадкоємців першої черги - позивача та відповідача, та, відповідно, рівний поділ між ними спадкового майна, з метою забезпечення реалізації позивачем своїх прав суд вважає за необхідне задовольнити її вимоги про визнання за нею права власності на 1/8 частину квартири АДРЕСА_1 .

VІ. Розподіл судових витрат між сторонами

Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 908,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12,13,81,141,258,259,263-265,280-282,352,354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 ), третя особа без самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Прийдак Юрій Миколайович (49000, м. Дніпро, пр. Богдана Хмельницького, 127), про про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/8 частину квартири АДРЕСА_1 загальною площею 90,9 м2, житловою - 46,3 м2, в порядку спадкування за правом представлення після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнути зі ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 908,00 (дев`ятсот вісім) грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом першої інстанції за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня складання рішення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, яка може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення. Повне рішення суду проголошене в судовому засіданні 08.12.2025.

Суддя: В.С. Салькова