Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2-о/357/457/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" грудня 2025 р. суддя Білоерківського міськрайонного суду Київської області Бебешко М. М. перевіривши в порядку письмового провадження у приміщенні суду м. Біла Церква цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: 1) ОСОБА_2 ; 2) ОСОБА_3 , про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

02 грудня 2025 року рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: 1) ОСОБА_2 ; 2) ОСОБА_3 , про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини - задоволено.

Зі змісту рішення вбачається, що в другому абзаці резолютивної частини рішення допущено описку в написанні по батькові заявника « ОСОБА_4 » замість правильного « ОСОБА_5 » та по батькові її сина « ОСОБА_6 » замість правильно « ОСОБА_7 ».

Відповідно до ч.1 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно вимог ч.2 ст.269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 зазначив, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

В пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне виправити в резолютивній частині рішення суду вказані описки.

Керуючись ст. 260, 269 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описки допущену в другому абзаці резолютивної частини рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 02 грудня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 , заінтересовані особи: 1) ОСОБА_2 ; 2) ОСОБА_3 , про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, виклавши другий абзац резолютивної частини рішення в наступній редакції: «Встановити факт постійного проживання однією сім`єю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом зі спадкодавцем (сином) ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , не менше п`яти років до часу відкриття спадщини».

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Суддя М. М. Бебешко