УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 березня 2025 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Новасардової І.В., за участю секретаря судового засідання Філатової О.О., представника відповідача ОСОБА_1 розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання спільною сумісною власністю майна, поділ майна
У жовтні позивач ОСОБА_2 звернувся до Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжі із позовом до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання спільною сумісною власністю майна, поділ майна.
Ухвалою суду від 18.10.2024 року вказану заяву було залишено без руху, позивачу надано строк на усунення недоліків позову.
28.10.2024 року від представника позивача надійшла заява про уточнення позовних вимог, якою недоліки, визначені в ухвалі суду від 18.10.2024 року про залишення позову без руху, були усунуті.
Ухвалою суду від 29.10.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. У справі призначено підготовче судове засідання.
26.02.2025 року від адвоката Івахненка О.О. надійшла зустрічна позовна заява про стягнення грошової компенсації за автомобіль, який був спільною сумісною власністю подружжя. За змістом поданого зустрічного позову, представник просить суд стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 грошову компенсацію частки дійсної вартості транспортного засобу «Citroen Berlingo», 2010 року випуску, об`єм двигуна 1600 см. кубічних, у сумі 125 000,00 грн. та стягнути понесені судові витрати.
У підготовчому судовому засіданні адвокат Івахненко О.О. підтримав поданий зустрічний позов, просив суд прийняти його до розгляду.
Інші учасники процесу у підготовче судове засідання не з`явились.
Розглянувши зустрічну позовну заяву та дослідивши долучені до неї матеріали, суд приходить до висновку, що таку слід залишити без руху з наступних підстав.
Відповідно до ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.
Так, відповідно до ч.1 ст.175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Згідно з вимогами п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Отже, у позовній заяві повинна бути зазначена дійсна ціна позову, а також документально підтверджена ціна позову.
Визначення ціни позову у позовах про визнання права власності на майно, передбачено ст.176 ЦПК України. Зокрема п. 2 ч. 1 цієї статті встановлено, що у позовах про визнання права власності на майно, ціна позову визначається вартістю майна.
Згідно роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову. При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості.
Позивачем за зустрічним позовом, на виконання відповідних вимог закону, вказано ціну позову у розмірі 250 000,00 грн.
Отже, вказана зустрічна позовна заява в частині визначення позивачем ціни позову складена не коректно, що унеможливлює встановити дійсну ціну позову та розмір судового збору, який підлягає до сплати.
Суд зазначає, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.
В якості доказу вартості майна суду може бути подано звіт про оцінку саме ринкової вартості майна. Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні").
При цьому, суд звертає увагу на те, що визначення ціни позову та зазначення вартості спірного рухомого майна в даному випадку має суттєве значення. У зв`язку із не визначенням дійсної (реальної) вартості спірного майна, суд позбавлений можливості перевірити правильність сплаченого позивачем судового збору.
Вищевикладене є недоліками позовної заяви, які повинні бути усунуті позивачем шляхом зазначення реальної ціни позову на момент звернення до суду з позовною заявою, виходячи з дійсної (ринкової) вартості спірного майна, з наданням суду доказів такої вартості (дослідження/експертизи), доказів сплати судового збору, сплаченого враховуючи вірну ціну позову.
Крім того, статтею 193 ЦПК України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Судом встановлено, що адвокатом Івахненко О.О., який діє в інтересах ОСОБА_3 , пропущено строк для подання зустрічної позовної заяви.
Разом з тим, в зустрічній позовній заяві відсутнє клопотання про поновлення пропущеного строку звернення з зустрічною позовною заявою та докази наявності поважних причин пропуску цього процесуального строку.
Право на звернення в суд не є абсолютним і на цьому неодноразово зауважував Європейський суд з прав людини, оскільки певна визначена процедура звернення за захистом свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права повинна бути передбачена нормами національного законодавства. За таких обставин кожна особа, звертаючись до суду із позовом, повинна дотримуватися порядку (рішення «Голдер проти Великої Британії» від 21.12.1975 року).
За викладених обставин суд, вважає за необхідне залишити зустрічний позов без руху та надати строк для усунення вищезазначених недоліків позову, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
Роз`яснити представнику, що у разі невиконання вимог ухвали у встановлений строк, тобто якщо вказані недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.
Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 193, 194, 260, 353 ЦПК України, суд
Зустрічний позов адвоката Івахненко О.О., який діє в інтересах ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації за автомобіль, який був спільною сумісною власністю подружжя - залишити без руху.
Надати адвокату Івахненко О.О., який діє в інтересах ОСОБА_3 строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
Роз`яснити позивачу (представнику) за зустрічним позовом, що якщо він відповідно до цієї ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, усуне вказані в цій ухвалі недоліки, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач (представник) не усуне недоліки позовної заяви у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.
Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.В. Новасардова