Провадження №2/752/1548/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2025 року м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Кордюкової Ж.І.,

за участю секретаря Олійник К.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Управління забезпечення примусового виконання рішень у Вінницькій області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_4 про поділ спільного майна та зняття арешту з частини групи нежитлових приміщень,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Голосіївського районного суду міста Києва знаходиться вищезазначена цивільна справа.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили. Заяв про розгляд справи без їх участі до суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

18.07.2024 постановлено ухвалу про забезпечення позову шляхом зупинення продажу арештованого майна в межах виконавчого провадження НОМЕР_1, а саме 1/4 частки групи нежитлових приміщень НОМЕР_2 та НОМЕР_3, загальною площею 156, 6 кв.м, які знаходяться в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкт нерухомого майна 000.

22.07.2024 постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) осіб.

У судові засідання, призначені на 06.11.2024 о 12-00 год. та 10.03.2024 о 12-00 год. позивач та її представник не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомили.

Інші учасники справи жодного разу до суду також не з`явились.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Натомість позивач рухом справи не цікавиться, в судові засідання не з`являється, що свідчить про недобросовісність користування процесуальними правами. При цьому, суд враховує, що позивач є саме тим учасником справи, який не може не знати, що здійснюється розгляд справи ініційований за його ж позовом.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що позивач, як сторона, що задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони, яким беззаперечно є позивач, який звернувся до суду з позовом, є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04.10.2001 у справі «Тойшлер проти Германії»).

Враховуючи, що позивач двічі в судові засідання не з`явилася, причини неявки в засідання не були повідомлені, а заява про розгляд справи у відсутність позивача та її представника не надходила, то суд вважає, що подану нею позовну заяву до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Управління забезпечення примусового виконання рішень у Вінницькій області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_4 про поділ спільного майна та зняття арешту з частини групи нежитлових приміщень слід залишити без розгляду, що не позбавляє права позивача повторно звернутися до суду з аналогічним позовом.

Частиною 9 ст. 158 України встановлено, що у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Враховуючи наведене заходи забезпечення позову підлягають скасуванню.

Керуючись ст.ст. 44, 158, 257, 353-355 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заявуОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Управління забезпечення примусового виконання рішень у Вінницькій області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_4 про поділ спільного майна та зняття арешту з частини групи нежитлових приміщень залишити без розгляду.

Роз`яснити, що позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Скасувати заходи забезпечення позову у вигляді зупинення продажу арештованого майна в межах виконавчого провадження НОМЕР_1, а саме 1/4 частки групи нежитлових приміщень НОМЕР_2 та НОМЕР_3, загальною площею 156, 6 кв.м, які знаходяться в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкт нерухомого майна 000.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу складено 10.03.2025.

Суддя Ж. І. Кордюкова