УХВАЛА

05 березня 2025 року

м. Київ

справа № 197/757/20

провадження № 61-3748св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Фаловської І. М.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Дніпропетровської обласної прокурати

на рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області

від 09 жовтня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 13 лютого 2024 року у справі за позовом керівника Криворізької південної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Гречаноподівської сільської ради до ОСОБА_1 про розірвання договору оренди земельної ділянки та її повернення,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2020 року керівник Криворізької південної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Гречаноподівської сільської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , у якому просив:

- розірвати договір оренди землі від 07 грудня 2021 року№ 12/11, укладений між Широківською райдержадміністрацією Дніпропетровської області та ОСОБА_1 , який зареєстрований відділом Держкомзему у Широківському районі Дніпропетровської області, про що вчинено запис від 27 січня

2012 року за № 00128;

- зобов`язати ОСОБА_1 повернути у комунальну власність Гречаноподівської сільської об`єднаної територіальної громади в особі Гречаноподівської сільської ради Широківського району Дніпропетровської області земельну ділянку, загальною площею 36,8541 га, з кадастровим номером :03:001:0116, розташовану на території Олександрівської сільської ради Широківського району Дніпропетровської області, у стані, не гіршому з тим, у якому ОСОБА_1 одержав її в оренду, шляхом підписання акта приймання-передавання.

Рішенням Широківського районного суду Дніпропетровської області від 09 жовтня 2023 року, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 13 лютого 2024 року, відмовлено в задоволенні позову.

15 березня 2024 року Дніпропетровська обласна прокуратура, через систему «Електронний Суд», подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області від 09 жовтня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 13 лютого 2024 року в указаній справі, в якій заявник, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області від 09 жовтня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 13 лютого 2024 року, і ухвалити нове рішення про задоволення позову.

05 квітня 2024 року ухвалою Верховного Суду відкрито касаційне провадження у справі за поданою касаційною скаргою.

Підставою відкриття касаційного провадження є пункт 1 частини другої

статті 389 ЦПК України.

У квітні 2024 року справа надійшла до Верховного Суду.

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання

про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

Відповідно до абзацу 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України в суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Зокрема, в частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Європейський суд з прав людини зазначив, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну

від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам

статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції

не мали встановлювати факти справи, а лише тлумачили відповідні юридичні норми (рішення в справі «Жук проти України» від 21 жовтня 2010 року).

Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень вирішується Верховним Судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

Оскільки суд касаційної інстанції не встановив необхідності надання пояснень сторонами у справі на стадії касаційного перегляду судових рішень, то підстави для розгляду справи за участю учасників справи в суді касаційної інстанції відсутні.

За таких обставин розгляд справи буде здійснюватися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними

у ній матеріалами, а копія судового рішення направлена у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

З урахуванням категорії і складності справи та відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України справа підлягає розгляду в складі

п`яти суддів.

Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом керівника Криворізької південної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Гречаноподівської сільської ради до ОСОБА_1 про розірвання договору оренди земельної ділянки та її повернення, за касаційною скаргою керівника Криворізької південної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Гречаноподівської сільської ради до ОСОБА_1 про розірвання договору оренди земельної ділянки та її повернення призначити до судового розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Сердюк

С. О. Карпенко

І. М. Фаловська