Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/2555/25
Провадження № 2/382/1230/25
УХВАЛА

08 грудня 2025 року Суддя Яготинського районного суду Київської області Кисіль О. А.,перевіривши матеріали справи № 382/2555/25 за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Базик Олексія Павловича до ОСОБА_2 про стягнення коштів за розпискою,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2025 року позивач в особі представника - адвоката Базик Олексія Павловича звернувся до Яготинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про стягнення коштів за розпискою.

Ухвалою суду 20.11.2025 року вказану позовну заяву було залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення вказаної ухвали суду.

З викладеного вбачається, що позивач повинен був усунути недоліки, зазначені в ухвалі суду про залишення його позовної заяви без руху від 20.11.2025 року у десятиденний строк з дня отримання даної ухвали. Оскільки відповідно до довідки про доставку електронного документу, вбачається, що ухвалу від 20.11.2025 року по справі №382/2555/25 було надіслано одержувачу ОСОБА_3 в його електронний кабінет 24.11.2025 року о 02 годині 24 хвилин.

На даний час позивач не усунув недоліки, оскільки не направив на адресу суду позовну заяву приведену у відповідність вимогам ст. 175 ЦПК України (не подано виправленої позовної заяви).

Дослідивши матеріали позовної заяви та заяви про усунення недоліків позовної заяви, приходжу до висновку, що позовна заява підлягає поверненню позивачу на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

При зверненні до суду з позовом, що був сформований в системі «Електронний суд», у порушення вимог ч.1 ст.177 ЦПК України, представник позивача не додав до позовної заяви доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Абз. 2 ч.5 ст.14 ЦПК України визначено, що Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Однак, у позовній заяві не зазначено про наявність або відсутність зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку, відносно усіх учасників справи.

За наслідком чого позивачеві необхідно вказати у позові чи окремому документі про наявність або відсутність зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку, відносно усіх учасників справи: позивача, відповідача.

Також, частиною 5 статті 177 ЦПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч.ч.2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п.5.26, Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163:2020), який прийнято та набрано чинності на підставі наказу Державного підприємства «Український науководослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ») від 01 липня 2020 р. № 144 з 2021-09-01.

Відповідно до вказаного пункту 5.26, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій». Приклад: «Згідно з оригіналом Менеджер із персоналу Особистий підпис Власне ім`я ПРІЗВИЩЕ Дата Відбиток печатки». Відмітку про засвідчення копії документа проставляють нижче реквізиту «Підпис» на лицьовому боці останнього аркуша копії документа.

Оглянувши матеріали справи, суддею встановлено, що позивачем до позовної заяви надані копії документів в якості додатків, які не засвідчені позивачем належним чином.

За наслідком чого, позивачеві необхідно належним чином засвідчити усі копії поданих до суду документів, в якості додатків до позовної заяви.

Згідно із частиною першою статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною четвертою статті 62 названого Кодексу визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Відповідно до частини першої статті 6 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 5 липня 2012 року №5076-VI (надалі - Закон №5076-VI) адвокатом може бути фізична особа, яка отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до частини першої статті 26 названого Закону підставою для здійснення адвокатської діяльності є, зокрема, ордер або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката (ч. 2 цієї статті).

Як вбачається з ордеру на надання правничої допомоги від 03.11.2025 року адвокатом Базик Олексієм Павловичем в графі "адвокат " не містить підпису адвоката.

З огляду на викладене, вважаю, що позовна заява не є належним чином оформленою та подана до суду не у відповідності до вимог цивільного процесуального закону, який діє на час подачі заяви.

Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20.05.2010 року у справі "Пелевін проти України" (Заява № 24402/02), від 30.05.2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України"(Заява № 18389/03) зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною 5 статті 185 ЦПК України визначено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи те, що представник позивача не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, ухвала суду не виконана, а тому позовна заява підлягає поверненню позивачу на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, а тому суд вважає за необхідне вказані обставини роз`яснити позивачу.

Керуючись ст. ст. 131, 175, 185, 260-261 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Базик Олексія Павловича до ОСОБА_2 про стягнення коштів за розпискою,

вважати неподаною та повернути позивачу

з усіма доданими до неї додатками.

Роз`яснити позивачу положення ч. 7 ст. 185 ЦПК України, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Кисіль О. А.