Справа № 626/3479/24
Провадження № 2/626/90/2025
РІШЕННЯ

Іменем України

10.03.2025 року м. Берестин Красноградський районний суд Харківської області

у складі: головуючого-судді Рибальченко І.Г.

за участі секретаря Скачко Т.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Берестинської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Берестинської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Харків.

Свої вимоги позивач обгрунтовує наступним: ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: с.Мокрянка, Берестинського району, Харківської області, а також земельної ділянки площею 4,79 га., кадастровий номер :08:000:0059, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Після смерті матері, позивачка подала заяву про прийняття спадщини лише 31.08.2023 року, оскільки з липня 2022 року перебувала за межами України на лікуванні, через що отримала відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вважає причину пропуску поважною і просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини терміном два місяці.

В судове засідання від представника позивача ОСОБА_3 надійшла заява, в якій він позовні вимоги ОСОБА_1 підтримав в повному обсязі. Розгляд справи просив проводити за його відсутності та відсутності позивачки.

Берестинська міська рада направила до суду клопотання про слухання справи за відсутності повноважного представника міської ради , а рішення постановити на розсуд суду.

Враховуючи те, що учасники справи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, суд вважає за можливе відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів не здійснюючи фіксування судового процесу.

Суд, перевіривши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Матеріалами справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Харків померла ОСОБА_2 . За життя, а саме 12 листопада 2003 року ОСОБА_2 склала заповіт, який посвідчено Миколо-Комишуватською сільською радою Красноградському ройону Харківської області, яким усе своє майно залишила донькам- ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

Спадкоємицею за законом, яка виявила бажання прийняти спадщину, є її донька ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження та копією свідоцтва про розірвання шлюбу.

Постановою приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Ковтун Л.О. від 28.09.2023 року було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_1 у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини, також вказано, що спадкову справу не заведено.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, згідно з цією статтею поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд України та Верховний Суд у своїх висновках неодноразово зазначав, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини.

Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду України від 06 вересня 2017 року в справі № 6-496цс17 та постановах Верховного Суду від 12 вересня 2018 року (справа № 484/3221/17), від 10 січня 2019 року (справа № 263/1221/17), від 07 серпня 2019 року (справа № 629/1886/18), від 28 жовтня 2019 року (справа № 761/42165/17-ц), від 20 листопада 2019 року (справа № 209/1795/18), від 21 листопада 2019 року (справа № 626/2055/18), від 25 березня 2020 року (справа № 642/2539/18-ц), від 09 квітня 2020 року (справа № 648/703/17), від 15 квітня 2020 року (справа № 190/106/18), від 26 березня 2020 року (справа № 517/82/19 і № 642/2539/18-ц), від 10 червня 2020 року (справа № 640/13714/17), від 01 липня 2020 року (справа № 131/192/19), від 24 липня 2020 року (справа № 729/559/18), від 07 вересня 2020 року (справа № 389/3108/18), від 22 грудня 2021 року (справа № 703/4978/19).

У межах розгляду цієї справи встановлено, що позивач належить до першої черги спадкоємців за заповітом після смерті ОСОБА_2 .

Матеріали справи містять належні, допустимі і достатні доказів того, що позивач пропустила строк на прийняття спадщини з поважної причини, а саме копія закордонного паспорту позивачки підтверджує виїзд за межі України 18.07.2022 на лікування, згідно копій лікарняних виписок закордонних клінік, ОСОБА_1 отримувала лікування .

Слід врахувати, що позивач є спадкоємцем майна матері за заповітом, спадщина ніким не прийнята. Інших спадкоємців, які прийняли спадщину, не встановлено.

Обґрунтовуючи позов про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ОСОБА_1 посилається на те, що шестимісячний строк після смерті матері вона пропустилаа у зв`язку з виїздом за межі України для лікування, що позбавило її можливості вчасно подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

З огляду на встановлені обставини, враховуючи визнання позову відповідачем, відповідно до вимог про справедливість, добросовісність та розумність застосування цивільного законодавства, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, суд вважає, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, тому позов слід задовольнити і визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.1272 ЦК України, ст. ст.10,11, 200, 209, 212, 214 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Берестинської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю 60 днів, з моменту набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 30 денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги.

Суддя