Справа № 354/419/25
Провадження № 2/354/316/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 березня 2025 року м. Яремче

Суддя Яремчанського міського суду Івано-Франківської області Ковалюк О.М., ознайомившись із матеріалами позовної заяви поданої виконувачем обов`язків керівника Надвірнянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Надвірнянської районної державної адміністрації до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України», ОСОБА_2 , про витребування земельної ділянки,-

в с т а н о в и л а:

06.03.2025 виконувач обов`язків керівника Надвірнянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Надвірнянської районної державної адміністрації звернувся до Яремчанського міського суду Івано-Франківської області із позовом до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України», ОСОБА_2 , про витребування в ОСОБА_1 на користь держави в особі Надвірнянської районної державної адміністрації земельної ділянки площею 0,1250 га з кадастровим номером :22:002:2770, яка розташована в межах с. Поляниця Надвірнянського району Івано-Франківської області.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі судом встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом пунктів 4, 5 частини 5 статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі. Норми ЦПК України зобов`язують суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Однією з умов для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі є дотримання вимог до змісту позовної заяви, визначених ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Пунктом 9 частини 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначає, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Частиною 1 статті 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Як вбачається з поданої позовної заяви, предметом спору є земельна ділянка, яка є нерухомим майном та підлягають вартісній оцінці.

Відповідно до положень ст. 19, 20 Закону України «Про оцінку земель», експертна грошова оцінка земельних ділянок проводиться суб`єктами оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до вимог цього Закону, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав і професійну оціночну діяльність в Україні», а також інших нормативно-правових актів та норм і правил та за її результатами складається звіт про оцінку.

Верховний Суд КЦС в ухвалі від 22.09.2023 по справі № 635/2761/15-ц наголосив наступне.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; яка визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

За приписами статті 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку може бути нормативною і експертною. Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Натомість нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом) як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Належними доказами на підтвердження вартості земельної ділянки, із якої необхідно визначити ціну позову та відповідно розмір судового збору, є, зокрема, звіт про оцінку майна з висновком про його вартість (станом саме на дату подання позову до суду), дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості аналогічного майна в районі місцезнаходження спірного майна тощо.

Аналогічну позицію висловив Верховний Суд у складі Касаційного цивільного суду в ухвалі від 25.10.2024 по справі № 569/12502/23 та зазначив, що аналіз вказаних законодавчих норм дає підстави для висновку, що надані заявником витяги щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки не є належними доказами на підтвердження вартості спірного нерухомого майна.

Всупереч вищенаведеному, виконувачем обов`язків керівника Надвірнянської окружної

прокуратури для обґрунтування зазначеної ним ціни позову в сумі 181 986,64 грн долучено до позовної заяви витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 16.01.2025.

Вказаний доказ підтверджує виключно нормативну оцінку спірної земельної ділянки, проте не надає можливості встановити суду дійсну її оцінку та на цій підставі визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання позову по справі.

Слід звернути увагу на те, що при поданні позовної заяви виконувач обов`язків керівника Надвірнянської окружної прокуратури просить залучити до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ДП «Ліси України» та ОСОБА_2 .

Стаття 53 ЦПК України чітко визначає, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін.

Однак, в цьому позові виконувач обов`язків керівника Надвірнянської окружної прокуратури не визначив статус третіх осіб, не зазначивши на стороні позивача чи відповідача слід залучити вказаних третіх осіб.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Протягом цього строку позивачу слід усунути недоліки позовної заяви зокрема:

- визначити на стороні позивача чи відповідача слід залучити до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ДП «Ліси України» та ОСОБА_2 ;

- надати суду докази на підтвердження ринкової вартості об`єкту нерухомого майна (звіт про оцінку майна, висновок про ринкову вартість нерухомого майна) на день звернення до суду;

-на підставі такого доказу сформувати ціну позову;

- сплатити від ціни позову у встановленому законом порядку і розмірі судовий збір (у разі недоплати судового збору провести його доплату).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал квитанції (платіжного доручення).

Суд звертає увагу, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права на доступ до правосуддя з огляду на усталену практику Європейського суду з прав людини, оскільки положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків, однак право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. У пункті 55 рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» (заява № 28249/95) зазначено про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху, а виконувачу обов`язків керівника Надвірнянської окружної прокуратури надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 175, 185 ЦПК України,

у х в а л и л а:

Позовну заяву, подану виконувачем обов`язків керівника Надвірнянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Надвірнянської районної державної адміністрації до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України», ОСОБА_2 , про витребування земельної ділянки залишити без руху.

Повідомити виконувача обов`язків керівника Надвірнянської окружної прокуратури шляхом направлення йому копії ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків в десятиденний строк з моменту отримання копії цієї ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: Оксана КОВАЛЮК