ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

07 березня 2025 року м. Чернівц Справа № 716/1306/22

Чернівецький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Лисака І.Н., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Кутровської Наталії Михайлівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Заставнівського районного суду Чернівецької області від 17 грудня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту не проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та не прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Заставнівського районного суду Чернівецької області від 17 грудня 2024 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Встановлено факт не проживання ОСОБА_1 разом із спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою АДРЕСА_1 , на час відкриття спадщини.

Визнано ОСОБА_1 , що не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду сторона відповідача оскаржила його в апеляційному порядку.

Щодо строку подання апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Так, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту такої скарги, а також процесуальних строків її подання.

При цьому суд ураховує приписи частини першої статті 44 ЦПК України, у відповідності до яких учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З матеріалів справи вбачається, що рішення суду ухвалене 17.12.2024 року, 16.01.2025 року ОСОБА_4 засобами поштового зв`язку направлено апеляційну скаргу до суду першої інстанції, проте, Заставнівським районним судом Чернівецької області такий лист отримано тільки 03.03.2025 року, тобто через 46 днів. Відстежити рух зазначеного конверту неможливо, оскільки такий направлений простою кореспонденцією.

Зазначене ставить під сумнів тривалість доставки зазначеної кореспонденції між відправником та одержувачем.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про поштовий зв`язок» поштовий зв`язок це приймання, обробка, перевезення та доставка (вручення) поштових відправлень, виконання доручень користувачів щодо поштових переказів, банківських операцій. Оператор Провадження №22-ц/822/322/25

поштового зв`язку (оператор) це суб`єкт підприємницької діяльності, який в установленому законодавством порядку надає послуги поштового зв`язку.

Згідно зі статтею 13 Закону України «Про поштовий зв`язок» оператори надають користувачам послуги поштового зв`язку відповідно до законодавства України та провадять іншу підприємницьку діяльність в установленому законом порядку. Послуги поштового зв`язку надаються на договірній основі згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, та повинні відповідати встановленим нормам якості. У договорі про надання послуг поштового зв`язку, якщо він укладається у письмовій формі, та у квитанції, касовому чеку тощо, якщо договір укладається в усній формі, обов`язково зазначаються найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість.

У пункті 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270 (далі Правила №270), визначено, що просте поштове відправлення поштове відправлення, яке приймається для пересилання без видачі розрахункового документа та доставляється/вручається без розписки; реєстроване поштове відправлення поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку; рекомендоване поштове відправлення реєстрований лист (рекомендований лист), поштова картка, бандероль, відправлення для сліпих, дрібний пакет, мішок «M», які приймаються для пересилання без оцінки відправником вартості його вкладення.

Підтвердженням оплати послуг поштового зв`язку з пересилання письмової кореспонденції є, зокрема, розрахунковий документ про оплату послуги поштового зв`язку (пункт 62 Правил №270).

Згідно з Правилами № 270 розрахунковий документ, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку, за формою та змістом має відповідати вимогам Закону України від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Закон № 265/95) та Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21 січня 2016 року № 13, а товарний чек видають продавці, звільнені від застосування РРО.

Відповідно до статті 2 Закону № 265/95 розрахунковий документ документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Згідно з пунктом 58 Правил № 270 під час приймання для пересилання письмової кореспонденції на адресному боці кожного поштового відправлення проставляється відбиток поштового календарного штемпеля. Дата відбитка поштового календарного штемпеля маркувальної (франкувальної) машини повинна відповідати даті подання письмової кореспонденції для пересилання. Якщо на письмовій кореспонденції, поданій для пересилання, відсутній відбиток поштового календарного штемпеля або зазначена дата не відповідає даті подання її для пересилання, така кореспонденція повертається відправникові для відповідного оформлення. Оператор поштового зв`язку також може визначати інший порядок приймання реєстрованих поштових відправлень.

Отже, у розумінні Закону України «Про поштовий зв`язок» та Правил № 270 квитанція до прибуткового касового ордера є розрахунковим документом, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Таким чином, ОСОБА_4 необхідно надати докази (якими можуть бути довідка поштового відділення зв`язку (кур`єрської служби доставки), розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція з описом вкладення, тощо)) на підтвердження дати направлення представником відповідача до суду поштового/кур`єрського відправлення, в якому містилась апеляційна скарга на рішення Заставнівського районного суду Чернівецької області від 17 грудня 2024 року, а саме 16.01.2025 року для виключення сумніву у дотриманні апелянтом строків, визначених у ст.354 ЦПК України.

Також, апеляційне провадження не можливо відкрити, оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам п.2 ч.2 ст.356 ЦПК України, за приписами якого в апеляційній скарзі мають бути зазначені повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Апеляційний суд звертає увагу учасників процесу, що з 05 жовтня 2021 року почали офіційно функціонувати три підсистеми (модулі) ЄСІТС «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

З 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29 червня 2023 №3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Відповідно до ч.6 ст.14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість користувачам створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

ОСОБА_4 , яка є адвокатом та здійснює представництво інтересів відповідача ОСОБА_1 , не зазначено в апеляційній скарзі передбачені п.2 ч.2 ст.356 ЦПК України відомості щодо наявності або відсутності електронного кабінету та реєстраційний номер облікової картки платника податків адвоката, що не дає суду можливості перевірити наявність електронного кабінету у адвоката та забезпечити отримання ним документів у справі до його особистого кабінету в «Електронному суді».

Також, апеляційна скарга подана з порушенням п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, згідно яким до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

До апеляційної скарги не додано доказів про оплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи та оскаржуваного рішення, таке постановлене на підставі позовної заяви, яка містила дві вимоги немайнового характеру.

Так, згідно п.21 Постанови №10 від 17.10.2014 року Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» законом передбачено сплату судового збору за подання апеляційної та касаційної скарги на рішення суду в певному розмірі виходячи зі ставки судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги незалежно від оспорюваної суми (п.п.6, 7 п.1 ч.2 ст.4 Закону №3674-VI).

Частиною 1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

В силу п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.п.6 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду має складати 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

При поданні позову позивач повинен був сплатити по 992,40 грн за кожну з вимог.

За подання апеляційної скарги сторона відповідача повинна була сплатити судовий збір в розмірі (992,40 + 992,40) х 150% = 2977,20 грн.

Таким чином, оплаті підлягає судовий збір в розмірі 2977,20 грн за наступними реквізитами: рахунок: UA0024405; отримувач коштів Чернівецьке ГУК/Чернівецька ТГ/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37836095, банк отримувача коштів Казначейство України (ЕАП), код банку (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101 призначення платежу судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду, назва суду Чернівецький апеляційний суд.

Згідно ч.2 ст.357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За наведених обставин, апеляційна скарга ОСОБА_4 підлягає залишенню без руху з наданням строку 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали для виправлення зазначених вище недоліків, а саме подати до апеляційного суду докази направлення апеляційної скарги засобами поштового зв`язку 16.01.2025 року, апеляційну скаргу в новій редакції із зазначенням відомостей щодо наявності або відсутності електронного кабінету та документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Заставнівського районного суду Чернівецької області від 17 грудня 2024 року залишити без руху.

Для усунення недоліків надати ОСОБА_4 десять днів з дня отримання копії ухвали, про що повідомити апелянта.

Роз`яснити, що в разі невиконання зазначених вимог апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Н. Лисак