У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" грудня 2025 р.

м. Київ

справа № 755/22548/25

провадження № 2-во/755/399/25

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., розглянувши заяву представника заявника Старова Віталія Юхимовича про виправлення описки у судовому рішенні, подану в межах цивільної справи за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність Дніпровського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 24 листопада 2025 року відмовлено у відкритті провадження по цивільній справі за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність Дніпровського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

04.12.2025 року представником заявника Старовим В.Ю. подано заяву про виправлення описки в ухвалі суду від 24 листопада 2025 року справі № 755/22548/25, зазначивши у мотивувальній частині ухвали суду правильно учасників провадження у справі, щодо якої відмовлено у відкритті провадження у справі. При цьому адвокатом у заяві констатовано неуважність суду при підготовці процесуального документу.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Рішення суду першої інстанції має властивість незмінності, тобто суд, який постановив рішення, за загальним правилом не може сам скасовувати або змінювати своє рішення. Чіткість - це одна з вимог, якій має задовольняти рішення суду першої інстанції. На відміну від ясності, що є вимогою до форми викладу, чіткість є вимогою до змісту рішення. Відповідно до цієї вимоги рішення має бути викладене чітко, грамотно, не повинно містити помилок, описок, явних арифметичних помилок. Невиконання цієї вимоги може бути усунуто шляхом їх виправлення.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в письмових доказах, такі помилки судом не виправляються.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Такий висновок щодо застосування інституту виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні викладено в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі № 904/10956/16, від 11 січня 2022 року у справі № 921/730/13-г/3, від 23 березня 2023 року у справі № 990/106/22, від 26 квітня 2023 року у справі № 522/22473/15-ц та від 09 травня 2023 року у справі № 522/22473/15-ц.

Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення. (Постанова ВП ВС від 28.11.2024 № 990/162/23 (11-240заі24))

Вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для внесення виправлень в ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 24 листопада 2025 року у справі № 755/22548/25, зазначивши в останньому абзаці мотивувальної частини правильно учасників провадження у справі, щодо якої відмовлено у відкритті провадження у справі.

В частині заяви адвоката Старова В.Ю., яка містить особисту характеристику суду, вказавши на неуважність суду при підготовці процесуального документу, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, на переконання Великої Палати Верховного Суду (постанова від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19), нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Зазначені дії свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії також суперечать основним засадам та принципам судочинства та його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

ВП ВС висновки суду першої інстанції про допущення позивачем зловживання процесуальними правами визнала такими, що ґрунтуються на правильному застосуванні норм процесуального права, відповідно, апеляційну скаргу залишила без задоволення, а ухвалу КАС ВС про повернення позовної заяви - без змін.

Таким чином, обґрунтування адвокатом Старовим В.Ю. заяви з використанням особистих характеристик суду виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви та може бути підставою для повернення заяви суб`єкту звернення.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 44, 258-261, 268, 269, 272, 273, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Заяву представника заявника Старова Віталія Юхимовича про виправлення описки у судовому рішенні, подану в межах цивільної справи за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність Дніпровського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції - задовольнити.

Останній абзац мотивувальної частини ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 24 листопада 2025 року у справі № 755/22548/25 викласти у наступній редакції:

«З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для відмови у відкритті провадження у справі за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність Дніпровського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції, оскільки заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.»

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасники судового розгляду мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 09 грудня 2025 року.

Суддя: В.І. Галаган