Справа № 503/337/25
Провадження № 2/503/420/25
УХВАЛА

07 березня 2025 року м. Кодима

Суддя Кодимського районного суду Одеської області Вороненко Д.В., дослідивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно, на відповідність вимогам ст. 175, 177 ЦПК України,

встановив:

Позивач подала до суду вище вказану позовну заяву, в якій пред`явила до відповідачів позовну вимогу про визнання за нею права власності на спадкове майно спадкодавця ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Проте судом встановлено, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

1) Згідно пункту 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, серед іншого, ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін.

Одним з відповідачів позивач зазначила « ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 », але до позовної заяви додано довідку Центру надання адміністративних послуг Кодимської міської ради Подільського району Одеської області від 06.08.2024 року № 1700, яка містить відомості про ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У зв`язку з чим суд вважає, що вимоги пункту 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позивачем виконанні не належним чином, тому існує потреба в уточненні прізвища згаданого відповідача або додаткове обґрунтування зазначення в позовній заяві її прізвища « ОСОБА_9 ».

2) Згідно пункту 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У змісті позовної заяви позивач зазначила, що:

- після смерті свого чоловіка вона є спадкоємцем за законом першої черги, тобто як дружина. Однак, до позовної заяви додано копію свідоцтва про розірвання шлюбу Серії НОМЕР_1 виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Кодимського районного управління юстиції Одеської області, яке було видано ОСОБА_1 та згідно якого шлюб між нею і ОСОБА_6 було розірвано 11.10.2005 року, актовий запис № 11. З огляду на зазначене позивачу необхідно обґрунтувати зазначену нею обставину щодо своєї належності до кола спадкоємців ОСОБА_6 , зокрема першої черги за законом, та додати докази, які це підтверджують;

- вона фактично прийняла спадщину після ОСОБА_6 , оскільки проживала з ним на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 , на підтвердження чого додала до позовної заяви акт обстеження матеріально-побутових умов від 20.08.2024 року складений депутатом Кодимської міської ради Подільського району Одеської області Луковою А.П. Однак, суд звертає увагу на ту обставину, що згідно копії самого свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_2 виданого Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області 19.07.2019 року, актовий запис № 7653, ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Одесі. З огляду на зазначене позивачу необхідно додатково обґрунтувати зазначені обставини щодо її спільного проживання із спадкодавцем на час його смерті.

У зв`язку з чим суд вважає, що вимоги ст. 175 ч.3 п.5, 177 ч.5 ЦПК України позивачем виконанні не у повному обсязі.

3) У змісті позовної заяви позивача зазначає про наявність зареєстрованого за спадкодавцем права власності на домоволодіння АДРЕСА_1 , що витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно виданого Кодимським районним бюро технічної інвентаризації 23.06.2005 року за 3 7587646.

Однак, з огляду на пред`явлення позову щодо спадщини майже через двадцять років після реєстрації права власності на згадане нерухома майно, то суд вважає, що з огляду на предмет спору до позовної заяви має бути надана інформація щодо прав на цей об`єкт нерухомого майна актуальна на час саме пред`явлення позову для підтвердження його належності до складу спадщини.

4) Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Водночас ч.1-2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI, з 01 січня 2025 року за подання до суду фізичною особою заяви майнового характеру (зокрема про визнання права власності на спадкове майно), яка подана фізичною особою, підлягає сплаті судовий збір в сумі не меншій за 1211,2 грн.

До позовної заяви позивачем додано також клопотання від 28.02.2025 року про її звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтоване посиланням на майновий стан заявника пов`язаний з тим, що розмір судового збору 1211,2 грн, який їй необхідно сплатити за подання до суду заяви в порядку окремого провадження, є більшим (приблизно рівним і т.п.) розміру її щомісячного доходу.

Згідно ч.1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

При цьому, згідно пункту 1 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов як розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

При цьому, ч.2 цієї статті передбачає, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Проте позивачем до поданого клопотання про звільнення від сплати судового збору додано відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела та суми доходів від 20.08.2024 року за № 1518-24-01637, яка містить відомості про відсутність інформації стосовно особи заявника за період з 1 кварталу 2023 року по 2 квартал 2024 року.

Водночас додана до клопотання виписка (Форма ОК-5) видана Головного управління ПФУ в Одеській області сформована 03.03.2025 року щодо індивідуальних відомостей про застраховану особу ОСОБА_1 містить відомості лише за період 1999-2019 років та не є тотожними відомостями, оскільки наявні у ній відомості не виключають можливості існування у неї іншого(-х) джерел(-а) доходів).

Натомість довідка Балтського об`єднаного управління ПФУ в Одеській області від 03.03.2025 року № 2104 7072 0811 7126 підтверджує отримання позивачем ОСОБА_1 у 2024 року пенсії в загальному розмірі 42296,56 грн.

Таким чином 5 відсотків від 42296,56 грн становить 2114,82 грн (42296,56 грн / 100 % Х 5 % = 2114,82 грн), а відтак судовий збір за подання до суду заяви в порядку окремого провадження у сумі 1211,2 грн не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, а тому відсутні і підстави для її звільнення від сплати судового збору.

У зв`язку з чим суд вважає необґрунтованим клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, а тому останнє задоволенню не підлягає.

Відповідно до першого абзацу ч.1 і першого абзацу ч.2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ураховуючи наведене, для усунення зазначених вище недоліків, позивачу необхідно подати (надіслати) до суду:

- позовну заяву у новій редакція, яка б враховувала усунення недоліків її змісту, або окрему заяву із зазначенням в ній додаткових обставин на усунення недоліків, у кількості з врахуванням та відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі;

- відповідні документи і їх засвідчені належним чином копії або лише засвідчені належним чином копії відповідних документів, у відповідності до вимог ч.2, 4 і 5 ст. 95 ЦПК України, у кількості з врахуванням та відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі;

- а також документ, що підтверджував би сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі 1211,2 грн за реквізитами розміщеними на офіційному веб-сайті суду за посиланням https://kd.od.court.gov.ua/sud1514/gromadyanam/tax/.

Керуючись ст. 175, 185, 258-260 ЦПК України,

постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Визначити строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків позовної заяви у встановлений суддею строк, вона буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Вороненко