Справа № 496/816/25
Провадження № 2-во/496/57/25
УХВАЛА

08 грудня 2025 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Шаньшиної М.В.,

за участю секретаря Ткаченко В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Біляївка Одеської області заяву представника ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Біляївського районного суду Одеської області перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_4 про припинення права спільної часткової власності шляхом виділу частки в натурі.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою в якій просив виправити описку в судовому рішенні, а саме виправити прізвище відповідача та третіх осіб, замість ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_4 вказати вірне прізвище учасників, як « ОСОБА_5 ».

Сторони в судове засідання не викликались.

Відповідно до положень частин 2, 3 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Як вбачається з матеріалів справи позивач звернувся з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 та залучив у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_4 ..

Позивач у своїй заяві стверджує, що у тексті рішення допущено описки, оскільки на його переконання не вірно вказано прізвище відповідача та третіх осіб « ОСОБА_6 » замість вірного « ОСОБА_5 » .

На підтвердження своїх слів позивач не надає суду жодних доказів, щодо вірного написання прізвища відповідача та третіх осіб.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 21.07.2020 року у справі № 521/1074/17, описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

З матеріалів справи та заяви про виправлення описки не встановлено, що вірним є написання прізвища відповідача та третіх осіб - « ОСОБА_5 ».

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що вимоги позивача є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволеню.

Керуючись ст.258, 259, 269 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви заяву представника ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.В. Шаньшина