Провадження №2-н/712/1502/25
УХВАЛА

09 грудня 2025 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі судді Стеценко О.С., розглянувши матеріали справи за заявою Комунального підприємства «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за водопостачання та водовідведення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

УСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за водопостачання та водовідведення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Вивчивши матеріали заяви, суд приходить до висновку, що у видачі судового наказу заявнику слід відмовити з огляду на наступне.

Як вбачається з відповідей з Єдиного державного демографічного реєстру від 10.11.2025 щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відомості відсутні.

Згідно відповіді №1990319 від 10.11.2025 щодо реєстрації особи в Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків особу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифіковано, але на момент надходження запиту РНОКПП закрито та знято з обліку у зв`язку з наявністю повідомлення від ВРАЦС про громадян, які померли.

Судом було направлено запит до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) щодо наявності актового запису про смерть ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно відповіді №1990323 від 10.11.2025 щодо реєстрації особи в Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків особу ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифіковано, але на момент надходження запиту РНОКПП закрито та знято з обліку у зв`язку з наявністю повідомлення від ВРАЦС про громадян, які померли.

Судом було направлено запит до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) щодо наявності актового запису про смерть ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно відповіді Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Черкаси Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції №2489/32.17-04-05 від 26.11.2025 проведеною перевіркою виявлено актовий запис про смерть №1897 від 10.07.2018, складений відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та актовий запис про смерть №1952 від 17.07.2008, складений відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,.

Статтею 165 ЦПК України визначені підстави для відмови у видачі судового наказу. Зокрема, у разі якщо наявні обставини, передбачені частиною першою статті 186 цього Кодексу.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Відповідно до частини четвертої статті 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Суд закриває провадження у справі з підстав, передбачених статтею 255 ЦПК України, перелік якої є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. За правилом п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Частиною першою статті 55 ЦПК України передбачено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

У порядку процесуального правонаступництва відбувається заміна сторони або третьої особи (попередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, до якої як до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки попередника, який продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливе шляхом залучення правонаступника померлої сторони (учасника) та лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі (така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14 лютого 2018 року у справі №310/10284/15-ц (провадження №61-2717св18), ухваленій Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду).

Комунальне підприємство «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради звернулося з заявою про видачу судового наказу до померлих осіб, правоздатність яких на час пред`явлення заяви припинилась.

Ураховуючи вищевикладене, суд вважає, що заява не підлягає розгляду в суді у порядку цивільного судочинства, тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України.

Такий висновок відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 14 лютого 2018 року у справі №310/10284/15-ц (провадження №61-2717св18), ухваленій Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду.

У зазначеному судовому рішенні зроблено висновок про те, що оскаржувані судові рішення підлягають скасуванню із закриттям провадження у справі з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої статті 255 ЦПК України, та відповідно до повноважень суду касаційної інстанції в порядку частини першої статті 414 цього Кодексу (у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, чинної на час вчинення цієї процесуальної дії), оскільки позивач звернувся з позовом до особи, яка померла. Правонаступників померлого не встановлено.

Крім того, залучення судом правонаступників відповідача, який помер ще до звернення позивача до суду, потребує зміни підстав та предмету позову, оскільки вимоги до боржника за кредитним договором і вимоги до спадкоємців боржника мають різні матеріально-правові підстави, що в свою чергу порушує принцип диспозитивності цивільного процесу, а також суперечить положенням статті 31 ЦПК України 2004 року щодо неможливості одночасної зміни і підстав, і предмету позову.

Отже, якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 205 ЦПК України 2004 року, чинного на час пред`явлення позову та розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

При цьому незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі - спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Саме такого висновку дійшов Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі №185/998/16.

Аналогічна позиція зазначена у Постанові Верховного суду №127/328/17 від 18 грудня 2019 року.

За таких обставин, у видачі судового наказу за заявою Комунального підприємства «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради про видачу судового наказу слід відмовити.

Керуючись ст.ст.161,165, 258, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Комунального підприємства «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за водопостачання та водовідведення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.С. Стеценко