Справа № 595/1640/25
Провадження № 2-о/595/131/2025
У Х В А Л А

08.12.2025 місто Бучач

Бучацький районний суд Тернопільської області

в складі: головуючого судді Тхорик І.І.,

з участю секретаря судового засідання Єдинак Л.С.

представника заявника Ковалівського Б.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бучач цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: приватний нотаріус Голопристанського районного нотаріального округу Херсонської області Негра Лариса Анатоліївна про встановлення факту припинення іпотеки,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Ковалівський Б.В., звернулася в суд із заявою, в якій, з урахуванням уточнень, просить встановити факт припинення іпотеки, зареєстрованої за реєстраційним номером обтяження 10783229 від 02.02.2011, яка виникла на підставі іпотечного договору, укладеного між нею, ОСОБА_1 , та ПАТ АТ «УКООПСПІЛКА», посвідченого приватним нотаріусом Голопристанського районного нотаріального округу Херсонської області Негрою Л.А., щодо житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Окрім того, просить скасувати в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна обтяження, зареєстроване за реєстраційним номером 10783131 від 02.02.2011, а також скасувати запис про іпотеку в Державному реєстрі іпотек за реєстраційним номером 10783229 від 02.02.2011, внесений на підставі іпотечного договору, укладеного між ОСОБА_1 та ПАТ АТ «УКООПСПІЛКА», посвідченого приватним нотаріусом Голопристанського районного нотаріального округу Херсонської області Негрою Л.А., щодо житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того, просить звільнити її від сплати судового збору на підставі п.21 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір», посилаючись на те, що заява про встановлення факту подається у зв`язку із наслідками збройної агресії РФ проти України, що спричинило порушення прав, втрату документів та необхідність їх відновлення для захисту її майнових інтересів.

Ухвалою суду від 17 листопада 2025 року заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: приватний нотаріус Голопристанського районного нотаріального округу Херсонської області Негра Лариса Анатоліївна, про встановлення факту припинення іпотеки залишено без руху,надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення заявнику ухвали про залишення позовної заяви без руху.

19 листопада 2025 року на адресу суду від представника заявника ОСОБА_1 , адвоката Ковалівського Б.В., на виконання вимог ухвали суду від 17 листопада 2025 року, надійшла заява про усунення недоліків разом із копією квитанції про сплату судового збору в сумі 605,60 грн.

21 листопада 2025 року ухвалою суду прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: приватний нотаріус Голопристанського районного нотаріального округу Херсонської області Негра Л.А. про встановлення факту припинення іпотеки.

Після відкриття провадження у справі встановлено, що дана заява подана з порушенням правил підсудності, у зв`язку з чим судом, у судовому засіданні було винесено на обговорення питання про направлення справи за підсудністю за місцем знаходження майна, враховуючи, що встановлення факту припинення іпотеки стосується нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялась у встановленому законом порядку.

Представник заявника ОСОБА_1 , адвокат Ковалівський Б.В., в судовому засіданні заперечив щодо направлення справи за підсудністю за місце знаходження майна, просив розглянути заяву, подану за місцем реєстрації ОСОБА_1 , як внутрішньо переміщеної особи, по суті, заявлені вимоги підтримав та просив задовольнити.

Заінтересована особа: приватний нотаріус Голопристанського районного нотаріального округу Херсонської області Негра Л.А. в судове засідання не з`явилася.

Відповідно ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Однією з умов реалізації права особи на пред`явлення заяви є дотримання вимог підсудності.

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту припинення іпотеки в порядку окремого провадження.

За даними паспорта громадянина України, виданого Голопристанським РВ УМВС України в Херсонській області на ім`я ОСОБА_1 , місце проживання такої зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 . Як внутрішньо переміщена особа ОСОБА_1 проживає у АДРЕСА_2 (довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи №6103- від 02.11.2022).

Відповідно ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Згідно ч.1 ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частиною 2 статтею 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: 5) встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до ч.2 ст.315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

За приписами ч.1 ст.316 ЦПК України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Згідно ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Верховний Суд у своїй постанові від 13 вересня 2023 року по справі за №295/7291/20 зауважує, що можуть існувати випадки, коли «відсутня» особа, яка має відповідати за позовом, тобто бути відповідачем (наприклад, припинення юридичної особи внаслідок ліквідації). Касаційний суд констатує, що в ЦК України є прогалина та відсутній регулятор, який визначав би правило поведінки учасників приватних відносин для випадку, коли «відсутня» особа, яка має відповідати за позовом, тобто, бути відповідачем (наприклад, припинення юридичної особи внаслідок ліквідації). Подібною нормою є абзац третій частини четвертої статті 277 ЦК України, відповідно до якої, якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, то фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування (абзац третій частини четвертої статті 277 ЦК України). Тому Касаційний Суд підкреслює, що коли «відсутня» особа, яка має відповідати за позовом, тобто бути відповідачем (наприклад, припинення юридичної особи внаслідок ліквідації), то особа (іпотекодавець) може звернутися із заявою про встановлення факту припинення іпотеки, скасування запису про заборону відчуження нерухомого майна та запису про іпотеку згідно з абзацом третім частини четвертої статті 277 ЦК України, яка підлягає застосуванню на підставі аналогії закону.

Відповідно норм ЦПК України існує загальна підсудність справ за місцезнаходженням відповідача (ст.27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст.28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст.30 ЦПК України).

Згідно ч.1 ст.30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

У постанові від 16.02.2021 у справі № 911/2390/18 Велика Палата ВС визначила, що словосполучення «з приводу нерухомого майна» необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередній об`єкт спірних правовідносин.

У постанові Верховного Суду від 02.02.2022 у справі № 185/8191/16-ц зазначено, що «виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають з приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181ЦК України до нерухомого майна належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Таким чином, правила виключної підсудності стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно.

У разі конкуренції правил підсудності мають застосовуватися правила виключної підсудності. Виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, тобто спір може стосуватися як правового статусу нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном. Відповідна правова позиція у подібних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 11.07.2019 у справі № 462/7217/18.

Подана заява стосується житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який є предметом іпотеки.

З огляду на наявність конкуренції правил підсудності, оскільки заявником подана заява в порядку ч.1 ст.316 ЦПК України (заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання), суд вважає, що в даному випадку мають застосовуватися правила виключної підсудності згідно ч.1 ст.30 ЦПК України - позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна.

Тому, суд приходить до висновку, що заяву подано з порушенням правил підсудності.

До адміністративно-територіальної реформи смт Чорноморське відносилося до Голопристанського району, тобто справа підсудна Голопристанському районному суду Херсонської області.

Згідно частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Вища рада правосуддя рішенням від 30.05.2023 №566/0/15-23 змінила територіальну підсудність судових справ, підсудних Голопристанському районному суду Херсонської області на Херсонський міський суд Херсонської області.

Згідно положень пункту 1 частини першої статті 31 Цивільного процесуального кодексу України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

У відповідності до положень частини першої та другої статті 32 Цивільного процесуального кодексу України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення апеляційним судом з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч.1 ст.378 ЦПК України).

Згідно з Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

На підставі викладеного, застосовуючи положення частини першої статті 30 Цивільного процесуального кодексу України, враховуючи, що встановлення факту припинення іпотеки стосується нерухомого майна, розташованого за адресою: по АДРЕСА_1 , що перебуває поза межами територіальної юрисдикції Бучацького районного суду Тернопільської області, матеріали справи підлягають направленню для розгляду справи до Херсонського міського суду Херсонської області, так як відповідна заява має пред`являтись до суду за місцем знаходження нерухомого майна.

Керуючись ст.ст.30-32, 258-261, 263, 316, 353-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу № 595/1640/25 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: приватний нотаріус Голопристанського районного нотаріального округу Херсонської області Негра Лариса Анатоліївна, про встановлення факту припинення іпотеки передати на розгляд Херсонського міського суду Херсонської області (вул. Примаченка Володимира, 10/29, м. Херсон, Херсонська область, 73000), оскільки справа не підсудна Бучацькому районному суду Тернопільської області.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня повного складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя: І. І. Тхорик