РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2025 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Булах Є.М.,

секретар судового засідання Арутюнова К.А.,

справа №766/10812/24; провадження №2/766/6328/25

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом

позивача ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого на підставі ордеру діє адвокат Петрова О.О. (місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Пилипа Орлика, буд. 30)

до

відповідача Херсонської міської ради (, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, просп. Ушакова(нині Незалежності), буд. 37)

предмет та підстави позову: про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

учасники справи: не з`явилися

негайно після закінчення судового розгляду по суті, перебуваючи в нарадчій кімнаті, ухвалив рішення про наступне та,-

встановив:

І. Виклад позиції позивача.

У липні 2024 року представник позивача через систему «Електронний суд» звернулася до суду з вказаною позовною заявою до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просила визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , тривалістю три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог, з урахуванням додаткових пояснень, зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла двоюрідна сестра позивача ОСОБА_2 .

Після смерті останньої відкрилася спадщина на 46/100 житлового будинку АДРЕСА_2 та на квартиру АДРЕСА_3 .

На момент смерті ОСОБА_2 проживала та була зареєстрована у належному їй житловому будинку та інших родичів, що мають право на обов`язкову частку не мала.

За життя померла склала заповіт від 29.03.2021, яким на випадок своєї смерті усе належне їй майно заповіла на користь свого двоюрідного брата ОСОБА_1 .

До початку повномасштабного вторгнення рф на територію України 24.02.2022 позивач не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки мав ще 3,5 місяців для вжиття заходів для прийняття спадщини.

Місто Херсон було деокуповано 11.11.2022 та протягом ще тривало часу після цього нотаріальні контори у місті не працювали. Загальновідомим є той факт, що з часу звільнення місто перебуває під перманентними обстрілами.

Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», було внесено зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану, а саме такі строки зупинялися на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

Протягом встановленого законом строку позивач не мав можливості звернутися до нотаріуса у м. Херсоні із заявою про прийняття спадщини.

Як тільки позивачеві стало відомо про відновлення діяльності нотаріальних контор у м. Херсоні позивач звернувся до Першої Херсонської державної нотаріальної контори.

Відповідно до листа-роз`яснення №352/02-14 від 16.05.2023 Першою Херсонською державною нотаріальною конторою позивачу відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини та видачі свідоцтва у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини. Також, 28.08.2024 позивач повторно звернувся до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Василькової О.В., яка надала постанову про відмову в оформленні спадщини через пропуск відповідного строку.

Зауважила, що позивач двічі звертався до суду з аналогічним позовом, однак провадження у справі тривалий час не відкривалося, а тому він відкликав раніше подані позови.

ІІ. Виклад позиції відповідача.

09.10.2024 року Фролова Т.С., діючи в інтересах Херсонської міської ради на підставі довіреності надала відзив на позовну заяву за змістом якої просила в задоволенні позову відмовити, оскільки позивачем не наведено належних обґрунтувань щодо пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, враховуючи, що з 13.01.2022 до моменту звернення із заявою до нотаріальної контори 28.08.2024 пройшло більше 2 років.

ІІІ. Процесуальні дії суду у справі.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 08.07.2024 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.09.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.

09.10.2024 року Фролова Т.С., діючи в інтересах Херсонської міської ради на підставі довіреності надала відзив на позовну заяву.

05.11.2024 року представник позивача ОСОБА_3 подала додаткові пояснення до позову.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14.11.2024 року витребувано у приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Василькової О.В. копії матеріалів спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_2 .

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14.11.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

30.12.2024 року на адресу суду надійшли матеріали спадкової справи, щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

У судове засідання у час призначений для розгляду справи, сторони не з`явилися, подали заяви про розгляд справи без їх участі з урахуванням раніше поданих заяв по суті справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, враховуючи згоду сторін на розгляд справи у їх відсутності, та наявності в матеріалах справи відзиву у якому викладена позиції відповідача щодо заявленого позову, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі.

Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.

ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 13.01.2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Херсоні ПМУ МЮ (м. Одеса) зроблено актовий запис №66 та видано свідоцтво про смерть Серії НОМЕР_2 .

09.03.2021 ОСОБА_2 склала заповіт за яким усе належне їй майно, з чого б воно не складалося, та де б воно не знаходилося і взагалі, все те, що буде належати їй за законом на день смерті заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Заповіт посвідчено приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Калюжною Ю.Г. за реєстровим №153.

За даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно померла є власницею:

46/100 житлового будинку АДРЕСА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 07.09.2010 Другою Херсонською державною нотаріальною конторою (56/100 будинку належить на праві власності ОСОБА_4 ).

квартири АДРЕСА_3 на підставі договору довічного утримання, посвідченого 28.08.2010 Другою Херсонською державною нотаріальною конторою.

Відповідно до витягу про осіб, місце проживання яких зареєстровано в АДРЕСА_2 , з 12.01.2022 за цією адресою були зареєстровані: ОСОБА_2 (по 31.01.2022); ОСОБА_4 (з 06.07.1982); ОСОБА_5 (з 20.02.2012).

Листом-роз`ясненням №352/02-14 від 16.05.2023 Перша Херсонська державна нотаріальна контора відмовила ОСОБА_1 у прийнятті заяви про прийняття спадщини та видачі свідоцтва у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини.

28.08.2024 за вих.. №75/02-14 приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Василькова О.В. надала ОСОБА_1 постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 у зв`язку з неприйняттям ним спадщини у встановлений законом 6-місячний строк з дня смерті спадкодавця.

V. Оцінка Суду.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. ст.1217, 1218 ЦК України).

Частинами 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

За ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила вказаної статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року встановлено, що при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У постанові від 13.03.2020 року у справі №314/2550/17 Верховний Суд зазначив, що, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

Звертаючись до суду з позовом ОСОБА_1 вказав, що пропустив строк для прийняття спадщини з наступних причин: у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та веденням бойових дій; окупацією м. Херсон до 11.11.2022; у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 2 ст. 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.

Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.04.2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався та діє на час розгляду справи.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28.02.2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29.06.2022 року діяли зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 року №469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану» пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» виключено.

Отже, пункт 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 не може бути застосований, оскільки суперечить ст. 1270, 1272 ЦК України.

Між тим, положення цієї постанови вочевидь вплинули на розуміння позивачем, який не має юридичної освіти, строків прийняття спадщини, визначених законодавством. Тому ці обставини, разом з іншими мають бути враховані при вирішенні вимог про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки вперше позивач звернувся із заявою про прийняття спадщини саме у травні 2023 року, фактично одразу після прийняття постанови №469.

Відповідно, обставина нечіткості норм національного законодавства щодо строку на прийняття спадщини в період дії воєнного стану є загальновідомою та, незалежно від того, посилався позивач в позовній заяві на цю обставину, чи ні, є достатньою підставою для надання йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Як встановлено з матеріалів справи, позивач є спадкоємцем за заповітом, спадщина після смерті спадкодавця не оформлена і спадкова справа не заводилась, а в 6-місячний період після смерті спадкодавця була опублікована вищевказана постанова Кабінету Міністрів України, яка передбачала зупинення перебігу строку для прийняття спадщини на час дії воєнного стану.

Наведені вище обставини свідчать про те, що центральний орган виконавчої влади держави не мав протягом перших 15 місяців запровадження воєнного стану в Україні (з 24 лютого 2022 року до 23 травня 2023 року) послідовності та стабільності в нормативному врегулюванні строку для прийняття спадщини.

При таких обставинах, пересічний громадянин не може нести негативних наслідків в частині пропуску ним строку подання заяви про прийняття спадщини, принаймні якщо такий пропуск припав на період нормативної нестабільності в державі щодо врегулювання строку подання заяви для прийняття спадщини з лютого 2022 року до травня 2023 року.

Верховний Суд у постанові від 20.03.2024 року у справі №545/1231/23 констатував, що проживання спадкоємця на території де відбувалися активні бойові дії, є достатньою підставою визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.

За обставинами цієї справи спадкодавець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а отже кінцевим строком для подання заяви про прийняття спадщини для позивача було 12.06.2022 (період перебування м. Херсон в тимчасовій окупації).

Суд вважає загальновідомою обставиною, яка також підтверджується Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, що Херсонська міська територіальна громада включена до переліку територій можливих бойових дій, а також в період з 01 березня 2022 року по 11 листопада 2022 року була включена до переліку тимчасово окупованих російською федерацією території України, а з 11 листопада 2022 року по 01 травня 2023 року до території активних бойових дій в період з 11 листопада 2022 року по 01 травня 2023 року. З того часу і дотепер м. Херсон перебуває під постійними обстрілами, що створювало у позивача обґрунтовані побоювання за своє життя.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За встановлених обставин, враховуючи, підстави пропуску визначеного законом строку для прийняття спадщини, на які позивач посилається, знайшли підтвердження матеріалами справи, з огляду на що суд визнає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори і вважає за належне визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяву про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

З огляду на викладене позовні вимоги підлягають задоволенню.

VІ. Заходи забезпечення позову (заяви).

Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися.

VIІ. Розподіл судових витрат між сторонами.

Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат з відповідача.

Керуючись ст. ст. 1216, 1217, 1218, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. ст. 10, 43, 49, 81, 83, 141, 142, 200, 206, 258, 259, 354-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до Херсонської міської ради (, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, просп. Ушакова(нині Незалежності), буд. 37), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи до Херсонського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ,

Відповідач: Херсонська міська рада, , місцезнаходження: 73003, м. Херсон, просп. Ушакова(нині Незалежності), буд. 37.

Повний текст рішення складено 29.01.2025 року.

Суддя Є.М. Булах