Номер провадження 6/754/67/25
У Х В А Л А

Іменем України

10 березня 2025 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючої судді Гринчак О.І.,

за участю секретаря судових засідань Головач О.О.,

представниці заявника - ОСОБА_1 ,

представниці стягувача - ОСОБА_5.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представниці ОСОБА_2 - адвоката Мустіпан Ольги Володимирівни про розстрочку виконання рішення Деснянського районного суду міста від 15 листопада 2024 року у справі № 754/17725/23 за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Зміст судового рішення

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 15 листопада 2024 року у справі № 754/17725/23 позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 заборгованість у розмірі 202000,00 грн, витрати зі сплати судового збору у розмірі 2020,00 грн, витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 30000,00 грн.

Зміст заяви

27 лютого 2025 року до суду надійшла заява від представниці ОСОБА_2 - адвоката Мустіпан Ольги Володимирівни, в якій заявник просить суд розстрочити виконання рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15 листопада 2024 року у справі № 754/17725/23 рівними частинами на 12 місяців.

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що ОСОБА_2 не має можливості сплатити заборгованість у повному обсязі у зв`язку із скрутним матеріальним становищем, оскільки на даний час тимчасово не працює, однак не відмовляється від виконання рішення суду.

Позиція сторони стягувача (позивача)

Позивачка просить суд заяву ОСОБА_2 про розстрочку виконання рішення залишити без задоволення.

Позивачка вказує, що 24 січня 2025 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Кошарським Олександром Володимировичем на підставі виконавчого листа № 754/17725/23 від 20 січня 2025 року було відкрито виконавче провадження № НОМЕР_1. Попри всі дії, які вживаються приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Кошарським Олександром Володимировичем, рішення Деснянського районного суду міста Києва від 15 листопада 2024 року справі № 754/17725/23 залишається не виконане і заборгованість ОСОБА_2 не сплачена.

При перевірці майнового стану боржника встановлено відсутність на момент відкриття виконавчого провадження рухомого та нерухомого майна, що належить боржнику. Боржник будь-яких документів та інформації не надав та на виклик приватного виконавця від 24 січня 2025 року на вказану дату та час, а саме 04 лютого 2025 року о 12 год 30 хв не з`явився, про причини неприбуття не повідомив.

За даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна ОСОБА_2 28 грудня 2023 року відчужив об`єкт нерухомого майна № 000 (кв. АДРЕСА_1 ) на підставі договору дарування на користь своєї матері - ОСОБА_4 (тобто після пред`явлення ОСОБА_3 до Деснянського районного суду м. Києва до нього позову про стягнення заборгованості).

Позивачка вважає, що ОСОБА_2 як боржник не мав та немає наміру виконати рішення суду, оскільки вчинені ним дій були спрямовані виключно на уникнення виконання рішення Деснянського районного суду міста Києва від 15 листопада 2024 року справі № 754/17725/23, зокрема звернення стягнення на його нерухоме майно. Своєю чергою представниця ОСОБА_2 у поданій до суду заяві лише формально послалась на складний матеріальний стан ОСОБА_2 , що не дозволяє йому нібито одночасно виконати рішення суду.

Рух справи

10 березня 2025 року від представника ОСОБА_3 надійшли заперечення на заяву про розстрочку виконання рішення.

У судовому засіданні 10 березня 2025 року представниця заявника підтримала заяву та просила розстрочити виконання рішення, представниця стягувачки заперечувала щодо задоволення заяви.

Норми права та мотиви суду

Згідно зі ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до ч. 1 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Згідно з ч. 3 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Відповідно до ч. 4 ст. 435 ЦПК України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відповідно до ч. 5 ст. 435 ЦПК України розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

З аналізу викладених норм убачається, що нормами ЦПК України не встановлено вичерпного переліку обставин, за наявності яких суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може за заявою сторони відстрочити виконання судового рішення.

Водночас обов`язковою умовою для відстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим.

Вищенаведене узгоджується з правовими висновками, викладеними в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 червня 2021 року у справі № 9901/598/19.

У постанові Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 796/43/2018 зазначено, що підставою для застосування статей 435 ЦПК України і 33 Закону України «Про виконавче провадження» є виняткові обставини, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим. Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини. Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами.

Таким чином, суд може відстрочити виконання судового рішення лише у виняткових випадках, за наявності обставин, що ускладнюють його виконання за умови надання достатніх доказів наявності таких обставин.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).

Жодних доказів на підтвердження скрутного матеріального становища заявником не надано, як і доказів, що вказують на обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення суду, у зв`язку з чим суд відмовляє ОСОБА_2 у розстроченні виконання рішення Деснянського районного суду міста від 15 листопада 2024 року у справі № 754/17725/23.

Керуючись ст. 13, 81, 260, 261, 267, 353, 435 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представниці ОСОБА_2 - адвоката Мустіпан Ольги Володимирівни про розстрочку виконання рішення Деснянського районного суду міста від 15 листопада 2024 року у справі № 754/17725/23 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 10 березня 2025 року.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК