Справа № 694/3125/25
провадження № 2/694/1485/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.12.2025 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області

у складі: головуючого судді Смовж О.Ю.

з участю секретаря Портян С.Б.

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача - адвоката Терещенка Р.В.,

представника відповідача - Єременко Л.Л.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Звенигородка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Звенигородської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

До Звенигородського районного суду Черкаської області 20 жовтня 2025 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Звенигородської міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дядько ОСОБА_2 , актовий запис № 552. Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з 1/2 частини житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . За життя дядько залишив заповіт на позивача, оскільки ні дітей, ні дружини у нього не було. Однак до цього часу спадщину, яка відкрилась після смерті дядька, він не оформив та оформити не може, оскільки пропустив шестимісячний строк звернення з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, у зв`язку з тим, що був призваний до лав ЗСУ та в період з 09.05.2022 по 23.07.2025 перебував в місцях несвободи в наслідок збройної агресії проти України, а тому і не зміг звернутися своєчасно із заявою про прийняття спадщини в установлений законом строк. Відмову від спадщини не заявляв. Звертається до суду питання продовження встановленого законом строку для прийняття спадщини одразу як зміг. Інших спадкоємців які б претендували на спадщину не має.

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 29.10.2025 відкрито провадження у справі, призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 04.12.2025, витребувано матеріали спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_2 від державного нотаріуса.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Терещенко Р.В. підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити.

В судове засідання з`явилася представник відповідача - Звенигородської міської ради Черкаської області (виконавчий комітет) Єременко Л.Л., яка проти задоволення позовних вимог не заперечувала, зазначила, що причини пропущення строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини є об`єктивними та поважними.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні в ній докази, судом встановлені наступні обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Звенигородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ).

ОСОБА_2 є дядьком ОСОБА_1 , що підтверджується наступними доказами, а саме: свідоцтвом про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_2 , свідоцтвом про реєстрацію шлюбу ОСОБА_4 та ОСОБА_5 серії НОМЕР_3 , свідоцтвом про народження ОСОБА_5 серії НОМЕР_4 , свідоцтвом про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_5 .

Відповідно до посвідчення серії НОМЕР_6 від 30.08.2025, ОСОБА_1 є учасником бойових дій.

Як вбачається з довідки № 34/Ш-3057д від 04.08.2025, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у період з 09.05.2022 по 23.07.2025 перебував в місцях несвободи внаслідок збройної агресії проти України.

ОСОБА_1 звернувся до державного нотаріуса Звенигородської державної нотаріальної контори Черкаської області Шалденко Л.В. із заявою про прийняття спадщини, проте нотаріусом видано постанову про відмову в оформленні спадщини, оскільки позивач пропустив шестимісячний строк, визначений для подачі відповідної заяви.

Виходячи з матеріалів спадкової справи №277/2025, заведеної щодо майна померлого ОСОБА_2 , 1956 року народження, інші спадкоємці, або особи, які претендують на спадщину до нотаріуса не зверталися. Також в матеріалах наявний заповіт, який посвідчений 29.06.2023 року за №1277 на користь ОСОБА_1 , з якого вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , заповідає ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 частину житлового будинку з надвірними спорудами, та земельну ділянку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В матеріалах справи також наявна копія витягу про державну реєстрацію права власності. З якої вбачається, що власником частини майна по АДРЕСА_1 , згідно свідоцтва про право на спадщину 1-3530 від 12.12.2012 є ОСОБА_6 .

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно з ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно з ч. 3ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа №565/1145/17, правила частини третьої статті 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12.

Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Норми ст.1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.

Відповідно до ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст.1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Разом з тим, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2024 у справі №686/5757/23 містяться висновки, відповідно до яких: за конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість.

Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою. Співвідношення принципу свободи заповіту з правом особи, яка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, на визначення їй додаткового строку.

Як було з`ясовано судом в судовому засіданні, позивач пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що у період з 09.05.2022 по 23.07.2025 перебував в місцях несвободи внаслідок збройної агресії проти України, позивач звернувся спочатку до державного нотаріуса, а потім, отримавши відмову, одразу до суду з позовною заявою.

Зваживши встановлені обставини у справі, оцінивши надані в силу положень ст.60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, суд знаходить логічними та слушними пояснення позивача, у зв`язку з чим вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини у три місяці.

Задовольняючи позов, суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Окремо слід звернути увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені позивачем обставини ніким не спростовані, представник відповідача з ними погоджується, інших спадкоємців судом не встановлено, позивачем не заявлено відмови від спадщини, та надає додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори (приватного нотаріуса).

Питання щодо розподілу судових витрат у цій справи суд не вирішує, оскільки сторона позивача бажала залишити їх за собою.

Керуючись статтями 259, 263-265 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Звенигородської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном у три місяці.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Рішення може бути оскаржене сторонами в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Ознайомитись з повним текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Повний текст рішення складено 09.12.2025

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2 , тел.. НОМЕР_8 ).

Відповідач: Звенигородська міська рада (, адреса: 20200. Черкаська область, Звенигородський район, проспект Шевченка, 63, тел. 2-20-60, адреса електронної пошти: ).

Суддя О.Ю. Смовж