СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/199/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Єросової І.Ю.,

при секретарі судових засідань Шило М.І.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката Чередниченко Анни Віталіївни про повернення до стадії підготовчого судового засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), яка діє в інтересах неповнолітніх ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 ( АДРЕСА_3 ), треті особи: Державне підприємство «Сетам» (01001, м.Київ, вул.Стрілецька, 4-6), приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області - Селезньов Максим Олександрович (49005, Дніпропетровська обл., м.Дніпро, вул.Сімферопольська, 2Н, прим.263-265) про визнання права власності на майно за заповітом і про зняття з майна арешту,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2023 р. позивачі звернулись до Святошинського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом у якому просять визнати за ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 право власності по 1/6 частини квартири АДРЕСА_4 та по 1/6 частини квартири АДРЕСА_5 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та звільнити з під арешту майно, а саме: частину квартири АДРЕСА_4 , частину квартири АДРЕСА_5 . В обґрунтування позовних вказують, що батьком позивачів ОСОБА_7 складено заповіт за яким він заповів усе своє майно в рівних частках дітям: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Враховуючи, що на момент смерті ОСОБА_7 його діти були малолітніми особами, відповідач, яка є їх матір`ю прийняла спадщину від себе та від імені своїх дітей. У подальшому позивачі дізнались, що відповідач, перебуваючи у шлюбі, не задовго до смерті свого чоловіка, придбала у власність нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_4 та квартиру АДРЕСА_5 . Разом із цим, постановою приватного виконавця на вказане майно накладено арешт та здійснюється його реалізація на платформі ДП «СЕТАМ» на прилюдних торгах. Враховуючи, що спірне майно є спільною сумісною власністю подружжя, беручи до уваги презумпцію рівності часток чоловіка та дружини при його поділі, частка померлого батька ОСОБА_7 у такому майні підлягає поділу між його дітьми як спадкоємцями.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 21.07.2023 р. відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 04.03.2024 р. виключено зі складу співвідповідачів як неналежного співвідповідача ОСОБА_8 . Закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду по суті.

24.02.2025 р. представником позивачів адвокатом Чередниченко А.В. подано клопотання про повернення до стадії підготовчого засідання. В обгрунтування клопотання вказує, що змінились фактичні обставини справи, а саме, спірне майно звільнено з під арешту, а право власності змінювалось неодноразово. Вказує на необхідність вчинення процесуальних дій, які можуть бути реалізовані виключно у підготовчому засіданні - зміну предмету позову та подання уточненої позовної заяви.

У судовому засіданні представник позивачів вимоги клопотання підтримує та просить задовольнити.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 4 ЦПК України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Главою 3 Розділу III ЦПК України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Разом з тим, згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21 суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Однак такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій цивільного процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Суд звертає увагу, що за вимогою сторони позивача метою переходу до підготовчого провадження є подання уточненої позовної заяви, з виключенням частини позовних вимог, що пов`язано зі зміною обставин справи.

Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючі ознаки позову) являються предмет і підстава.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.

Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача.

Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.

Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

З заявленого клопотання слідує, що позивачі клопочуть про зміну як предмету - фактичних обставин справи, так і підстави позову - позовних вимог.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Фактично сутністю поданого клопотання є відмова від частини позовних вимог.

У процесі розгляду цивільних справ учасники справи мають права та обов`язки визначені статтею 43 ЦПК України.

Крім того, сторони, якими є позивач і відповідач, мають процесуальні права та обов`язки відповідно до статті 49 ЦПК України.

Сторони користуються рівними процесуальними правами.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 ЦПК України:

1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу;

2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Статтею 206 ЦПК України врегульовано право позивача відмовитися від позову, а відповідача - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Враховуючи наявну процесуальну можливість вирішення заявленої представником позивача вимоги у клопотанні, суд не вбачає наявності підстав для застосування такого крайнього заходу - повернення до стадії підготовчого засідання та вважає за можливе відмовити у задоволенні такого клопотання.

Керуючись ст.ст. 43, 206, 259, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про повернення до стадії підготовчого судового засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), яка діє в інтересах неповнолітніх ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 ( АДРЕСА_3 ), треті особи: Державне підприємство «Сетам» (01001, м.Київ, вул.Стрілецька, 4-6), приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області - Селезньов Максим Олександрович (49005, Дніпропетровська обл., м.Дніпро, вул.Сімферопольська, 2Н, прим.263-265) про визнання права власності на майно за заповітом і про зняття з майна арешту, відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку встановленому ст. 261 ЦПК України.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю.Єросова