УХВАЛА

10 вересня 2025 року

м. Київ

справа № 204/6085/20

провадження № 61-10798ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 26 грудня

2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 10 червня 2025 року

у справі за позовом Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Іванюта-Сандомирський Леонід Олегович, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Щетілова Ольга Валеріївна, Комунальне підприємство «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради, про скасування реєстрації про готовність об`єкта до експлуатації та витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

19 серпня 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 26 грудня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 10 червня 2025 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою та другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

У клопотанні, доданому до касаційної скарги, заявник просить поновити строк на касаційне оскарження судових рішень. Вказує, що ухвалою Верховного Суду

від 5 серпня 2025 року попередньо подану касаційну скаргу повернено у зв`язку з неусуненням недоліку, а саме не подання доказу вартості спірного майна станом на 2023 рік. 4 серпня 2025 року заявник отримала звіт про оцінку ринкової вартості майна, який з незалежних від неї причин не встигла подати до суду.

Касаційний суд вважає за необхідне зазначити, що процесуальний строк, зокрема строк на касаційне оскарження, у разі повторного подання касаційної скарги може бути поновлено у випадку дотримання одночасно таких умов:

- первісне звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою відбулось у межах передбаченого процесуальним законом строку на касаційне оскарження;

- повторне подання касаційної скарги відбулось в межах строку касаційного оскарження, встановленого процесуальним законом, або упродовж розумного строку після отримання копії відповідної ухвали суду про повернення первісної скарги, без невиправданих затримок і зайвих зволікань;

- скаржником продемонстровано добросовісне ставлення до реалізації ним права на касаційне оскарження й вжито усіх можливих та залежних від нього заходів з метою усунення недоліків касаційної скарги, які стали підставою для повернення вперше поданої касаційної скарги, і такі недоліки фактично усунуті станом на момент повторного звернення з касаційною скаргою;

- доведено, що повернення попередньо поданих касаційних скарг відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення, і які обумовлені наявністю об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду касаційної інстанції, й не могли бути усунені скаржником;

- наявність таких обставин підтверджено належними і допустимими доказами.

Вказаний висновок щодо поновлення процесуальних строків викладений Верховним Судом в постанові від 24 липня 2023 року у справі № 200/3692/21.

Слід зазначити, що під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду, а з боку держави не повинні чинитися правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зауважує, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права (рішення ЄСПЛ від 4 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції»).

Касаційний суд вважає, що з урахуванням встановлених обставин ОСОБА_1 на засадах верховенства права необхідно забезпечити доступ до незалежного і безстороннього вирішення спору за встановленою процедурою.

Суд враховує, що вперше касаційну скаргу ОСОБА_1 подала у строк, визначений законом; зі зверненням з касаційною скаргою вдруге не зволікала, долучила до касаційної скарги доказ вартості спірного майна, тому касаційний суд дійшов висновку про поновлення заявнику строку на касаційне оскарження судових рішень.

Проте касаційне провадження не може бути відкрито з огляду на таке.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зі змісту касаційної скарги вбачається, що заявник оскаржує постанову Дніпровського апеляційного суду від 10 червня 2025 року, якою залишене без змін рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 26 грудня

2024 року, яким витребувано від ОСОБА_1 на користь територіальної громади міста в особі Дніпровської міської ради, квартиру

АДРЕСА_1 .

Зі змісту наданого заявником звіту про оцінку ринкової вартості нерухомості судом встановлено, що вартість спірної квартири становить 1 964 700 грн.

Отже, розмір судового збору, який підлягає сплаті при поданні касаційної скарги, становить 58 941 грн (29 470,50 грн * 200%), що перевищує 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (30 280 грн).

Оскільки розмір судового збору за подання касаційної скарги перевищує 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (30 280 грн), заявнику з урахуванням сплаченого судового збору у розмірі 20 403,85 грн необхідно доплатити судовий збір у розмірі 9 876,15 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги має бути зараховано до

ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись статтями 185, 389, 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 26 грудня 2024 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 10 червня 2025 року.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 26 грудня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 10 червня 2025 року залишити без руху.

Надати заявнику десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліку касаційної скарги.

У разі невиконання у встановлений судом строк вимоги цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною і підлягатиме поверненню заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Карпенко