Справа № 696/996/24
Провадження № 2/696/22/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2025 року м. Кам`янка

Кам`янський районний суд Черкаської області у складі

головуючого судді Шкреби В.В.,

при секретарі Степановій Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ), третя особа Смілянська державна нотаріальна контора ( 20700, Черкаська область, Черкаський район, місто Сміла, пров. Бобринського, будинок 2) про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, скасування рішення державного реєстратора та припинення речового права, скасування рішення державного реєстратора та припинення речового права,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , через свого представника звернулася до Кам`янського районного суду Чекаської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа Смілянська державна нотаріальна контора, про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, скасування рішення державного реєстратора та припинення речового права, скасування рішення державного реєстратора та припинення речового права.

Вимоги позову мотивував тим, що 18 березня 2020 року між позивачем та ОСОБА_3 укладений договір про надання права користування чужою земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзису).

Згідно даного договору ОСОБА_3 передала ОСОБА_1 в платне користування строком 50 років земельну ділянку площею 1,5829 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :04:000:1015, розташовану на території Жаботинської сільської ради Черкаського району Черкаської області.

Також 18 березня 2020 року, ОСОБА_3 склала заповіт, згідно якого на випадок своєї смерті заповіла ОСОБА_1 земельну ділянку площею 1,5829 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :04:000:1015, розташовану на території Жаботинської сільської ради Черкаського району Черкаської області, яка належала їй на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА № 078092, виданого Кам`янською райдержадміністрацією 25.07.2007 року.

Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Кам`янського районного нотаріального округу Аренгель Г.Ю., за реєстровим № 2337.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла. Після її смерті відкрилася спадщина, зокрема і на заповідану земельну ділянку.

05 квітня 2024 року, позивач як спадкоємець за заповітом, подав до Кам`янської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 ..

Однак у прийнятті спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , позивачу було відмовлено. Підставою відмови як зазначила нотаріус, є пропущений законом передбачений строк для прийняття спадщини. Було рекомендовано звернутись до суду, для визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

Рішенням Кам`янського районного суду Черкаської області від 10 червня 2024 року, ОСОБА_1 визначений додатковий строк три місяці, для прийняття спадщини за заповітом після померлої ОСОБА_3 , яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішеня суду набрало законної сили 11 липня 2024 року.

З урахуванням вищезазначеного рішення суду, ОСОБА_1 знову 20 липня 2024 року подав до Кам`янської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини за заповітом після серті ОСОБА_3 ..

Однак нотаріусом також йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії по видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спірну земельну ділянку. Підставою відмови, як зазначила нотаріус, є нею видане свідоцтво про право на спадщину за законом від 13 липня 2024 року, зареєстроване в реєстрі за № 1225, на ім`я ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 1,5829 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :04:000:1015, розташовану на території Жаботинської сільської ради Черкаського району Черкаської області.

Оскільки спадкування за заповітом є пріоритетним по відношенню до спадкування за законом, а тому саме з вказаних підстав позивач звернувся до суду, та просить суд задовольниити його позовні вимоги.

Ухвалою судді Кам`янського районного суду Черкаської області від 26 серпня 2024 року відкрито провадження по справі, справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні, надано відповідачу строк для подачі відзиву на позов. Ухвалою Кам`янського районного суду від 26 листопада 2024 року, замінено неналежну третю особу Кам`янська державна нотаріальна контора, на належну Смілянську державну нотаріальну контору.

Ухвалою Кам`янського районного суду від 26 листопада 2024 року, витребувано у державного нотаріуса Смілянської державної нотаріальної контори спадкову справу після смерті ОСОБА_3 .

У судовому позивач та його представник не з`явились. Представник позивача-адвокат Топор Ігор Олександрович, подав до суду заяву про розгляд справи без сторони позивача. Відповідач та його представник-адвокат Лук`яненко Галина Олександрівна в судове засідання не з`явились. Представник відповідача подала до суду клопотання про розгляд справи без участі сторони відповідача за наявними матеріалами. Додатково зазначила, що позовні вимоги визнають, не заперечують проти його задоволення.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву по розгляд справи без участі третьої особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких грунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов до висновку, що цивільний позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.Частиною першою статті 15 та частиною першою статті 16 ЦК України передбачено- кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права інтересу.

Так матеріалами справи встановлено, 18 березня 2020 року між позивачем та ОСОБА_3 укладений договір про надання права користування чужою земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзису) (а.с.9-12).

Згідно п.1,2,3 даного договору, ОСОБА_3 передала ОСОБА_1 в платне користування строком 50 років земельну ділянку площею 1,5829 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :04:000:1015, розташовану на території Жаботинської сільської ради Черкаського району Черкаської області.

18 березня 2020 року, ОСОБА_3 склала заповіт, згідно якого на випадок своєї смерті заповіла ОСОБА_1 земельну ділянку площею 1,5829 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :04:000:1015, розташовану на території Жаботинської сільської ради Черкаського району Черкаської області, яка належала їй на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА № 078092, виданого Кам`янською райдержадміністрацією 0 25.07.2007року.

Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Кам`янського районного нотаріального округу Аренгель Г.Ю., за реєстровим № 2337 (а.с.13).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла. Дане підтверджено свідоцтво про смерть, серії НОМЕР_3 від 25.11.2022 року (а.с.14).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, зокрема і на заповідану земельну ділянку.

05 квітня 2024 року, позивач як спадкоємець за заповітом, подав до Кам`янської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 (а.с.15).

Однак у прийнятті спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , позивачу було відмовлено. Підставою відмови як зазначила нотаріус Смілянської державної нотаріальної контори, в порядку заміщення державного нотаріуса Кам`янської державної нотаріальної контори Зайцева О.А., є пропущений законом передбачений строк для прийняття спадщини. Рекомендовано звернутися до суду, для визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Дане підтверджено роз`ясненням нотаріуса від 06.04.2024 року № 76/01-16 (а.с.16).

Рішенням Кам`янського районного суду Черкаської області від 10 червня 2024 року (справа № 696/500/24), ОСОБА_1 визначений додатковий строк три місяці, для прийняття спадщини за заповітом після померлої ОСОБА_3 , яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішеня суду набрало законної сили 11 липня 2024 року (а.с.17-19).

Відповідно до ч.5 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, недоказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

З урахуванням вищезазначеного рішення суду, ОСОБА_1 знову 20 липня 2024 року подав до Кам`янської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини за заповітом після серті ОСОБА_3 (а.с.20-21).

Однак нотаріусом йому також було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії по видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спірну земельну ділянку. Підставою відмови, як зазначила нотаріус, є нею видане свідоцтво про право на спадщину за законом від 13 липня 2024 року, зареєсроване в реєстрі за № 1225, на ім`я ОСОБА_2 , на земельну ділянку площею 1,5829 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :04:000:1015, розташовану на території Жаботинської сільської ради Черкаського району Черкаської області. Дане підтверджено постановою нотаріуса Смілянської державної нотаріальної контори, в порядку заміщення державного нотаріуса Кам`янської державної нотаріальної контори Зайцевої О.А. від 27.07.2024 року (а.с.24).

Додатково листом від 21.12.2024 року № 1820/02-14, завідувач Смілянською нотаріальною конторою Зайцева О.А. повідомила суд, що свідоцтво про право на спадщину по закону ОСОБА_2 було видане після смерті ОСОБА_4 , який був сином ОСОБА_3 , та на час смерті був зареєстрований зі своєю матір`ю, тобто є таким , який прийняв спадщину (а.с.88).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217ЦК).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Відповідно до частин 1 та 2 статті 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ст. 1223 ЦК).

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ч.1 ст. 1233 ЦК України). Відповідно до статті 1234 ЦК, право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається.

Відповідно до ч.1 ч.2 ст.1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних , родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Заповідач може без зазначення причин позбавити права на спадкування будь-яку особу з чила спадкоємців за законом.У цьому разі ця особа не може одержати право на спадкування.

Законодавець визначив у статті 1268 ЦК України, зокрема, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Статтею 1273 ЦК України визначено, зокрема, що спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відмова від прийняття спадщини є безумовною і беззастережною. Відмова від прийняття спадщини може бути відкликана протягом строку, встановленого для її прийняття.

Так, з матеріалів спадкової справи вбачається, що ОСОБА_2 отримав свідоцтво про право на спадщину за законом від 13 липня 2024 року, зареєсроване в реєстрі за № 1225, на земельну ділянку площею 1,5829 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :04:000:1015, розташовану на території Жаботинської сільської ради Черкаського району Черкаської області. А саме на майно, яке на прааві власності при житті належало ОСОБА_3 , та яке вона своїм розпорядженням заповіла позивачу по справі. А позивач в свою чергу, в законом встановленому порядку не відмовлявся від нього.

У відповідності до ч. 1 ст. 1301 ЦК України свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом.

Згідно із частиною першою статті 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою третьою, п`ятою та шостою ст.203 цього Кодексу

У відповідності до ч. 1 ст. 1301 ЦК України свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом.

Згідно із частиною першою статті 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою третьою, п`ятою та шостою ст.203 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1301 ЦК України, свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом.

Як роз`яснено у пункті 27 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", відповідно до статті 1301 ЦК України свідоцтво про право на спадщину може бути визнано недійсним не лише тоді, коли особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, але й за інших підстав, установлених законом. Іншими підставами можуть бути: визнання заповіту недійсним, визнання відмови від спадщини недійсною, визнання шлюбу недійсним, порушення у зв`язку з видачею свідоцтва про право на спадщину прав інших осіб тощо.

Свідоцтво про право на спадщину - це документ, який посвідчує перехід права власності на спадкове майно від спадкодавця до спадкоємців. Видачею свідоцтва про право на спадщину завершується оформлення спадкових прав. У приватному праві недійсність (нікчемність чи оспорюваність) може стосуватися або «вражати» договір, правочин, акт органу юридичної особи, державну реєстрацію чи документ.

У Цивільному кодексі України закріплено можливість пред`явити позовну вимогу про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину. Заявляти вимогу про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину може будь-яка особа, цивільні права чи інтереси якої порушені видачею свідоцтва про право на спадщину. Тобто, оспорювання свідоцтва про право на спадщину відбувається тільки за ініціативою заінтересованої особи шляхом пред`явлення вимоги про визнання його недійсним (позов про оспорювання свідоцтва).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 27.01.2020 в справі №761/26815/17 (провадження №61-16353сво18) зроблено висновок, що «недійсність правочину, договору, акту органу юридичної особи чи документу як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. По своїй суті ініціювання спору про недійсність правочину, договору, акту органу юридичної особи чи документу не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.11.2018 у справі №2-1316/2227/11 (провадження №61-12290св18) зроблено висновок, що: «у статті 1301 ЦК України, як підставу визнання свідоцтва недійсним, прямо вказано лише відсутність права спадкування в особи, на ім`я якої було видане свідоцтво. Це має місце, зокрема, у разі, якщо ця особа була усунена від спадкування; відсутні юридичні факти, що давали б їй підстави набути право на спадкування утримання, спорідненість, заповіт; у випадку, коли спадкодавець, оголошений у судовому порядку померлим, виявився насправді живим і судове рішення про оголошення його померлим скасоване. Іншими підставами визнання свідоцтва недійсним можуть бути: визнання заповіту недійсним, визнання відмови від спадщини недійсною, визнання шлюбу недійсним, порушення у зв`язку з видачею свідоцтва про право на спадщину прав інших осіб, включення до свідоцтва майна, яке не належало спадкодавцю на момент відкриття спадщини тощо».

Таким чином, з врахуванням зазначених обставин справи, суд прийшов до висновку, що видача свідоцтва про право на спадщину за законом була передчасною, оскільки позивачу, не було надано можливості реалізувати його право на спадкування за заповітом.

Так, позивачу рішенням Кам`янського районного суду Черкаської області від 10 червня 2024 року, яке набрало законної сили 11 липня 2024 року , було поновлено строк на подання заяви про прийняття спадщини, а відтак видача свідоцтв про право на спадщину за законом ОСОБА_2 , порушило права позивача.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

Так, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). У відповідності до частини 6 статті 81 ЦПК України, доказування не мо же ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності..

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», § 58, від 10 лютого 2010 року).

Відтак, вимоги підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 55, 124 Конституції України, ст. 577, 1220, 1225, 1233-1235, 1300, 1301 ЦК України, ст. ст. 258, 259, 265, 268 ЦПК України,суд-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ), третя особа Смілянська державна нотаріальна контора ( 20700, Черкаська область, Черкаський район, місто Сміла, пров. Бобринського, будинок 2) про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, скасування рішення державного реєстратора та припинення речового права, скасування рішення державного реєстратора та припинення речового права-задовольнити в повному обсязі.

Визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом від 13 липня 2024 року ( реєстр № 1225) видане на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , на земельну ділянку площею 1,5829 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :04:000:1015, розташовану на території Жаботинської сільської ради Черкаського району Черкаської області, яке видане приватним нотаріусом Смілянської державної нотаріальної контори Черкаської області Зайцевою

О.А. після ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , який фактично успадкував майно після ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень державного реєстратора Смілянської державної нотаріальної контори Зайцевої О.А.,індексний номер 74103548 від 13.07.2024 року 10:27:18, яким зареєстроване право власності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 на земельну ділянку площею 1,5829 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :04:000:1015 розташовану на території Жаботинської сільської ради Черкаського району Черкаської області (номер відомостей про речове право 55845967).

Припинити речове право ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , на земельну ділянку площею 1,5829 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :04:000:1015, розташовану на території Жаботинської сільської ради Черкаського району Черкаської області, зареєстроване а Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 218,.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів (ст.ст.354,355,ЦПК України). Особи, які брали участь у справі , але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення , можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення .

Суддя : В.В.Шкреба