Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

26 лютого 2025 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Волкової Н.С.,

за участю секретаря Заїчко Д.Ю.,

представника прокуратури Головні І.Я.,

представника позивача Пересунька С.С.,

представника відповідача Ульянова С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси у загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом Акціонерного Товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Черкаська обласна прокуратура, про звільнення майна з-під арешту,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , у якій просить: скасувати арешт нерухомого майна на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , про що реєстратором Черкаської державної нотаріальної контори 02.03.2010 внесено інформацію до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, номер запису про обтяження 9577336.

В обґрунтування позову зазначено, що 18.08.2005 року ОСОБА_1 та АКБ «Укрсоцбанк» (правонаступник АТ «Сенс Банк») уклали договір кредиту № 1189 відповідно до якого останній на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності і цільового характеру використання отримав кошти в сумі 500 000,00 грн на придбання нерухомого майна - будинку АДРЕСА_1 .

В якості забезпечення виконання зобов`язань за договором кредиту № 1189 ОСОБА_1 та АКБ «Укрсоцбанк» (правонаступник АТ «Сенс Банк») уклали іпотечний договір від 18.08.2005 року, відповідно до якого в іпотеку передано майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Внаслідок реорганізації шляхом приєднання АТ «Укрсоцбанк» правонаступником усього майна, майнових прав та обов`язків є АТ «Альфа-Банк» (іпотекодержатель). Правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк» виникає у АТ «Альфа-Банк» з дати затвердження Передавального акту загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» та рішенням єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк», а саме з 15 жовтня 2019 року.

На підставі Протоколу № 2/2022 позачергових загальних зборів акціонерів АТ «Альфа-Банк» від 12.08.2022 року було вирішено згідно протоколу п. 2. 1. змінити найменування Банку АТ «Альфа - БАНК», на наступне найменування банку українського мовою «АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «СЕНС БАНК», скорочене найменування АТ «СЕНС БАНК», повне найменування банку англійською мовою JOINT STOCK COMPFNY «SENSE BANK», скорочене найменування банку англійською мовою JSC «SENSE BANK».

АТ «Сенс Банк» як іпотекодержатель має обмеження в реалізації своїх можливостей щодо звернення стягнення на заставне (іпотечне) майно, адже відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, постановою про накладення арешту на майно, б/н, від 15.09.2009, виданою прокуратурою Черкаської області накладено арешт на передане в іпотеку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 про що реєстратором Черкаської державної нотаріальної контори 02.03.2010 року внесено інформацію до Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна, номер запису про обтяження: 9577336.

Арешт нерухомого майна, який накладено Постановою про накладення арешту на нерухоме майно по кримінальній справі, б/н, від 15.09.2009, виданою прокуратурою Черкаської області порушує право іпотекодержателя на задоволення власних вимог за рахунок реалізації предмета іпотеки.

На час винесення постанови про накладення арешту на майно, діяв Кримінальний процесуальний кодекс України від 28.12.1960, зі змінами та доповненнями внесеними 03.08.2010.

Згідно ч. 6 ст. 126 КПК України від 28.12.2960 року (в редакції, яка була чинна на час винесення постанови), накладення арешту на майно скасовується постановою, коли в застосуванні цього заходу відпаде потреба.

19.11.2012 набрав чинності Кримінальний процесуальний кодекс України прийнятий 13.04.2012 року, так відповідно до п.9 розділу ХІ Прикінцевих положень, запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Також, згідно з п.1 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України від 03.06.2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174,539 КПК, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок. При цьому згідно з пунктом 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Отже не підлягає вирішенню питання про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України в редакції від 13.04.2012 року зі змінами та доповненнями, у тому числі на час розгляду даного клопотання в суді.

Отже, вирішення питання про скасування арешту майна накладеного Прокуратурою Черкаської області по кримінальній справі, можливе лише в порядку та на підставі КПК України 1960 року зі змінами доповненнями.

При цьому позивач як іпотекодержатель не є учасником кримінального процесу по справі, в рамках якої накладено арешт, тому не має права звертатися щодо вирішення питання про скасування арешту майна в порядку КПК України 1960 року зі змінами доповненнями.

Тому вважає, що позов про звільнення майна з-під арешту має розглядатися в порядку цивільного судочинства.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 27 серпня 2024 року відкрито загальне позовне провадження по справі.

16 вересня 2024 року від представника Черкаської обласної прокуратури до суду надійшли пояснення у порядку ст. 181 ЦПК України, у відповідності до яких зазначено, що на підставі зібраних доказів 11.09.2009 стосовно ОСОБА_1 та ОСОБА_3 винесено постанову про притягнення як обвинувачених у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України.

За результатами судового розгляду кримінального провадження колегією суддів Соснівського районного суду м. Черкаси 08.05.2024 винесено ухвалу, відповідно до якої ОСОБА_1 та ОСОБА_3 звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, а кримінальне провадження закрито у зв`язку із закінченням строків давності на підставі ч. 1 ст. 49 КК України.

Питання про зняття арешту з майна обвинувачених судом не вирішувалось.

Також вказано, що відповідно до довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 316829572 від 05.12.2022, доданої позивачем до матеріалів справи, власник спірного майна за адресою АДРЕСА_1 - ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_1 ).

У підготовчому судовому засіданні представник позивача заявив усне клопотання про залучення у справі в якості співвідповідача ОСОБА_2 , оскільки вона є власником нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 . Представник Черкаської обласної прокуратури проти залучення співвідповідача не заперечувала. Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 20 листопада 2024 року усне клопотання представника позивача задоволено, підготовче засідання у справі відкладено.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 23 січня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

В судовому засіданні представник позивача адвокат Пересунько С.С. позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі.

В судовому засіданні представник відповідача адвокат Ульянов С.М. не заперечував проти задоволення позовних вимог.

В судовому засіданні представник Черкаської обласної прокуратури Головня І.Я. щодо прийняття рішення поклалася на розсуд суду.

Відповідач ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася.

Відповідач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, причин неявки не повідомив, будь-яких клопотань не надав.

Суд, оцінивши зібрані у справі докази, з`ясувавши обставини справи та надавши їм відповідну оцінку, приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 18.08.2005 року ОСОБА_1 та АКБ «Укрсоцбанк» (правонаступник АТ «Сенс Банк») уклали договір кредиту № 1189 відповідно до якого останній на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності і цільового характеру використання отримав кошти в сумі 500 000,00 грн на придбання нерухомого майна - будинку АДРЕСА_1 .

В якості забезпечення виконання зобов`язань за договором кредиту № 1189 ОСОБА_1 та АКБ «Укрсоцбанк» (правонаступник АТ «Сенс Банк») уклали іпотечний договір від 18.08.2005 року, відповідно до якого в іпотеку передано майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 надала згоду на передачу в іпотеку чоловіком ОСОБА_1 придбаного ними під час перебування в зареєстрованому шлюбі жилого будинку з господарськими будівлями та спорудами та земельної ділянки площею 0,3003 га (нуль цілих три тисячі три десятитисячних гектара), що знаходяться в АДРЕСА_1 , АКБ соціального розвитку «Укрсоцбанк» на умовах за його розсудом. Також надала згоду на укладення та підписання правочину - іпотечного договору на вищевказаний жилий будинок з господарськими будівлями та спорудами та земельної ділянки, що підтверджується заявою, засвідченою нотаріусом Черкаського районного нотаріального округу Дудкою Г.І.

Внаслідок реорганізації шляхом приєднання АТ «Укрсоцбанк» правонаступником усього майна, майнових прав та обов`язків є АТ «Альфа-Банк». Правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк» виникає у АТ «Альфа-Банк» з дати затвердження Передавального акту загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» та рішенням єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк», а саме з 15 жовтня 2019 року.

Протоколом № 2/2022 позачергових загальних зборів акціонерів АТ «Альфа-Банк» від 12.08.2022 було вирішено згідно протоколу п. 2.1. змінити найменування Банку АТ «Альфа - БАНК», на наступне найменування банку українського мовою «АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «СЕНС БАНК», скорочене найменування АТ «СЕНС БАНК», повне найменування банку англійською мовою JOINT STOCK COMPFNY «SENSE BANK», скорочене найменування банку англійською мовою JSC «SENSE BANK».

ОСОБА_1 належало право власності на нерухоме майно житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 49, розмір частки: 1/1. Право власності виникло на підставі договору купівлі-продажу, 2329, посвідченого 18.08.2005 приватним нотаріусом Дудкою Г.І., дата внесення запису 19.10.2005.

На підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого Реєстраційною службою Черкаського районного управління юстиції Черкаської області від 07.08.2014, право власності на вказане нерухоме майно належить ОСОБА_2 .

Постановою про накладення арешту на майно від 15.09.2009, виданою Прокуратурою Черкаської області накладено арешт на передане в іпотеку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 про, що реєстратором Черкаської державної нотаріальної контори 02.03.2010 внесено інформацію до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, номер запису про обтяження: 9577336.

Зазначені обставини підтверджуються Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 05.12.2022.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 травня 2024 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, а кримінальне провадження закрито у зв`язку із закінченням строків давності на підставі ч. 1 ст. 49 КК України. Питання про зняття арешту з майна обвинувачених судом не вирішувалось.

Відповідно до п.9 розділу 11 Перехідних положень КПК України 2012 року, арешт майна, застосований під час досудового слідства до дня набрання чинності КПК 2012 року, продовжує свою дію до моменту його зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності КПК України 2012 року.

Постанова про накладення арешту на майно ухвалена органом досудового слідства - 15.09.2009 року, тобто до набрання чинності новим КПК України.

Отже, виходячи із п. 9 розділу 11 Перехідних положень КПК України 2012 року, постанова про арешт майна продовжує свою дію до цього часу.

Проте положеннями КПК України (в ред. 1960 року) передбачалося прийняття рішення про зняття арешту з майна на стадії досудового слідства лише в межах провадження у кримінальній справі - або одночасно з винесенням постанови про її закриття (частина перша статті 214), або раніше, якщо в застосуванні відповідного заходу відпаде потреба (частина шоста статті 126).

Крім цього, у межах кримінальної справи, що розслідувалася, власник майна, який не набував процесуального становища підозрюваного, обвинуваченого, чинним на той час кримінально-процесуальним законом не був наділений процесуальним правом ініціювати питання про звільнення майна з-під арешту.

Інституту судового контролю за дотриманням прав і свобод людини під час досудового розслідування КПК України 1960 року не містив.

Прийняття судом рішення щодо арешту майна як засобу забезпечення цивільного позову та/або можливої конфіскації, з огляду на зміст пункту сьомого частини першої статті 253, пункту восьмого частини першої статті 324, частини тринадцятої статті 335 цього Кодексу передбачалося лише після прийняття рішення про призначення до судового розгляду та під час постановлення за результатами такого розгляду вироку у кримінальній справі, направленій до суду з обвинувальним висновком.

Згідно зі статтею 174 КПК України 2012 року підозрюваний, обвинувачений, їх захисник або законний представник, так і інший власник або володілець майна вправі звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, в тому числі на тій підставі, що в подальшому у застосуванні відповідного заходу відпала потреба.

Проте слідчий суддя, як і прокурор, наділений повноваженнями приймати рішення про припинення цього заходу виключно під час досудового розслідування, розпочатого шляхом внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань у порядку, встановленому КПК України 2012 року. Процедури вирішення означених питань за межами кримінального провадження КПК України не передбачає.

За наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу Україні, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Отже, порядок скасування арешту майна, що накладений в межах кримінального провадження, встановлено статтею 174 КПК України 2012 року, і відповідно підлягає розгляду за правилами кримінального судочинства.

Під час судового розгляду встановлено, що на майно ОСОБА_1 накладено арешт на підставі постанови від 15.09.2009 у кримінальній справі, відповідно до положень КПК України 1960 року, а саме до набрання чинності КПК України 13.04.2012.

Таким чином, спори про право, пов`язані з належністю майна на яке накладено арешт розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією із сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Відтак, якщо арешт майна було накладено слідчим під час досудового слідства у кримінальній справі на підставі положень КПК України 1960 року і при цьому згідно з пунктом 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК України 2012 року питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом, то розгляд справи повинен відбуватися в порядку цивільного судочинства.

Такий правовий висновок узгоджуються з правовою позицією ВСУ у постановах від 24.04.2019 № 2-3392/11, від 15.05.2019 року у справі № 372/2904/17-ц та від 15.05.2013 року № 6-26цс13.

У зв`язку з вищевикладеним, суд вважає за можливе розглянути в рамках цивільного судочинства вимоги Акціонерного Товариства «Сенс Банк» про скасування арешту нерухомого майна на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , про що реєстратором Черкаської державної нотаріальної контори 02.03.2010 внесено інформацію до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, номер запису про обтяження 9577336.

Суд враховує ту обставину, що в матеріалах справи є копія ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси по справі № 711/5161/16-к, провадження 1-кп/712/33/24, з якої вбачається, що відповідно ОСОБА_1 та ОСОБА_3 звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, а кримінальне провадження закрито у зв`язку із закінченням строків давності на підставі ч. 1 ст. 49 КК України. Питання про зняття арешту з майна обвинувачених судом не вирішувалось.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Арешт на майно ОСОБА_1 було накладено під час дії КПК України 1960 року за процедурою, встановленою цим нормативно-правовим актом.

Водночас способів захисту права власника або іншого володільця, порушеного внаслідок неприйняття під час закриття кримінальної справи обов`язкового процесуального рішення про скасування арешту майна, в даній ситуації кримінальний процесуальний закон 1960 року не передбачає.

При розгляді таких спорів суди повинні враховувати роз`яснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, що містяться в Постанові Пленуму від 03.06.2016 р. № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна».

Так, відповідно до п. 2 зазначеної Постанови Пленуму вбачається, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Згідно зі ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Аналізуючи вищенаведені обставини, в даний час дія арешту на нерухоме майно порушує права позивача, оскільки в державному реєстрі наявні відомості про арешт нерухомого майна.

Положення ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачають, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

З огляду на викладені обставини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог Акціонерного Товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Черкаська обласна прокуратура, про звільнення майна з-під арешту.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

З врахуванням викладеного, розглянувши цивільну справу всебічно та з врахуванням наданих доказів, суд вважає, що відповідні вимоги позивача за позовом є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 11-13, 264-265, 354 - 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги Акціонерного Товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Черкаська обласна прокуратура, про звільнення майна з-під арешту задовільнити повністю.

Скасувати арешт нерухомого майна, а саме: домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , про що реєстратором Черкаської державної нотаріальної контори 02.03.2010 внесено інформацію до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, номер запису про обтяження 9577336.

Позивач: Акціонерне Товариство «Сенс Банк», , місцезнаходження: вул. Велика Васильківська, буд. 100, м. Київ.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Третя особа: Черкаська обласна прокуратура, , адреса: вул. Шевченка, буд. 286, м. Черкаси.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня його проголошення апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття по станови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Повний текст рішення виготовлено 06.03.2025.

Суддя: Н. С. Волкова