Справа № 369/6336/24
Провадження № 2/369/2143/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.02.2025 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Янченка А.В.,

за участі секретаря судового засідання Безкоровайної М.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу № 369/6336/24 за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача Акціонерного товариства «Акцент-Банк» - Шкапенко О.В. 17.04.2024 року звернувся до суду з позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Судом, у відповідності до ст. 187 ЦПК України, 17.04.2024 року було зроблено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчка А.Я. від 17.04.2024 року відкрито позовне провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Згідно з розпорядженням Керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Распутної Н.О. № 1765 від 25.10.2024 року щодо повторного автоматичного розподілу справи № 369/6336/24 та протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 25.10.2024 року вказану справу передано на розгляд судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченку А.В.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченка А.В. від 25.10.2024 року постановлено справу № 369/6336/24 за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - прийняти до свого провадження. Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

07.06.2024 року до суду надано відповідь Управління обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області від 27.05.2024 року, відповідно до якої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знято з реєстрації 24.05.2023 року у зв`язку зі смертю.

18.11.2024 року до суду надано відповідь Феодосіївської сільської ради №014-2527 від 14.11.2024 року, відповідно до якого відповідно до реєстру територіальної громади Виконавчого комітету Феодосіївської сільської ради Обухівського району Київської області місце проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України: НОМЕР_1 від 28.12.2013 року, виданий: Ізяславським РС УДМС України в Хмельницькій обл., було зареєстровано по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 (актовий запис №48 від 24.05.2023 року) за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, відповідно до актового запису №48 від 24.05.2023 року відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , до подання Акціонерним товариством «Акцент-Банк» 17.04.2024 року позовної заяви.

Відповідно до положень ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Фізичною особою вважається людина як учасник цивільних правовідносин (ст.24 ЦК України). Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (ч.4 ст.25 ЦК України).

Результати аналізу зазначених правових норм дають підстави для висновку про те, що чинним законодавством України не передбачено можливості пред`явлення позову до особи, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ч. 4 ст. 25 ЦК України припинилася.

При цьому вирішення питання щодо належних процесуальних дій суду у наведеному випадку залежить від стадії судового провадження, на якій судом було встановлено факт пред`явлення позову до померлої особи.

Зокрема, якщо на стадії відкриття провадження у справі в результаті виконання вимог ч. 3 ст. 122 ЦПК України суд встановить, що фізична особа відповідач знятий з обліку у відповідному органі реєстрації місця перебування та місця проживання особи у зв`язку із смертю, у відкритті провадження має бути відмовлено на підставі п. 1 ч. 2 ст. 122 ЦПК України у зв`язку з тим, що відповідна заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

У тому випадку, якщо факт смерті відповідача, що настала до подання позову, буде встановлено на стадії судового розгляду, суд керується положеннями п.1 ч.1 ст. 255 ЦПК України та закривати провадження у справі у зв`язку з тим, що вона не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

При цьому, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, позивачу має бути роз`яснене право звернутися з відповідним позовом до спадкоємців померлого боржника в порядку, передбаченому ст. 1281 ЦК України.

З огляду на положення статей 28, 29 ЦПК України, у разі встановлення під час судового розгляду факту пред`явлення позову до померлої особи формальні підстави для застосування судом положень ст. 37 ЦПК України та встановлення правонаступників відсутні у зв`язку з тим, що підставами процесуального правонаступництва можуть бути лише обставини, які виникли під час судового провадження у справі, а не до його початку, тобто до відкриття провадження у справі.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2020 року у справі № 473/1433/18 (провадження № 14-35цс20), викладено такі правові висновки: «Цивільне процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні. Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

За таких обставин, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог статті 25 ЦК України припинено, та в силу вказаного вище не могла бути стороною у справі, провадження у справі в частині позовних вимог, пред`явлених до відповідача, який на час звернення з позовом до суду вже помер, підлягало закриттю з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої статті 255 ЦПК України у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.».

Подібні правові висновки викладено також Верховним Судом у постановах: від 16 травня 2018 року у справі № 183/4229/14 (провадження № 61-5330св18), від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18), від 05 квітня 2021 року у справі № 200/21020/15-ц (провадження № 61-9921св19) та багатьох інших.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги те, що позивач у справі ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 до подання позову 17.04.2024 року, що встановлено на стадії судового розгляду, суд керуючись положеннями п.1 ч.1 ст. 255 ЦПК України закриває провадження у справі у зв`язку з тим, що вона не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст. ст. 48, 55, 200, 254, 255, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у цивільній справі 369/6336/24 за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Роз`яснити Акціонерному товариству «Акцент-Банк» право звернутися з відповідним позовом до спадкоємців померлого боржника в порядку, передбаченому ст. 1281 ЦК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвалу складено та підписано: 06.03.2025 року.

Суддя А.В. Янченко