Справа № 715/552/24
Провадження № 2/715/15/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2025 року селище Глибока

Глибоцький районний суд Чернівецької області

в складі: головуючого судді Григорчак Ю.П.

секретар судового засідання Соломян О.В.

за участі позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідачів ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Чагорська сільська рада Чернівецького району Чернівецької області, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що він є власником житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Вищезазначений житловий будинок розташований на земельній ділянці з кадастровим номером - :01:006:0037, яка належить йому на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №642430, виданого Глибоцьким районним відділом земельних ресурсів від 13 лютого 2006 року. Окрім того, він є власником сусідньої земельної ділянки з кадастровим номером - :01:006:0038, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №642431, виданим Глибоцьким районним відділом земельних ресурсів від 13 лютого 2006 року. По сусідству із ним за адресою АДРЕСА_1 проживають ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться за вказаною адресою, належить ОСОБА_4 на праві особистої приватної власності згідно свідоцтва про право на спадщину. Вказаний будинок знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером - :01:006:0137. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на земельній ділянці, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , збудували господарські будівлі (свинарник) та вигрібну яму і займаються розведенням свиней. Однак свинарник та вигрібна яма побудовані на межі його земельної ділянки з порушенням вимог земельного законодавства та будівельних стандартів. Окрім того, відходи життєдіяльності свиней потрапляють на його земельну ділянку, що призводить до її забруднення та поширюється неприємний запах. Особливої шкоди він отримує під час дощу, адже ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не облаштували господарські будівлі необхідними системами водовідведення. В результаті опади розносять відходи по його земельній ділянці, внаслідок чого висихає городина та фруктові дерева (вишні), а також відбувається втрата врожаю. Також відходи життєдіяльності свиней через ґрунтові води та разом з опадами потрапляють до його криниці, яка знаходиться на його земельній ділянці. В результаті вода в криниці непридатна для пиття. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не створили належним умов для запобігання потрапляння відходів на його територію. Так, вигрібна яма не герметична, розташована практично на поверхні земельної ділянки, її фундамент має тріщини та з урахуванням схилу (перепад на відстані 20-метрів становить приблизно 4 метри) під час дощу протікає та переливається, у зв`язку із чим відбувається забруднення належної йому земельної ділянки. Окрім того, на його земельній ділянці розміщені фруктові дерева ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , при посадці яких відповідачі не відступили від межі його земельної ділянки. Крім цього, господарські будівлі відповідачів, які знаходяться фактично на межі його земельної ділянки, не облаштовані відповідними системами водовідведення. А тому під час опадів дощова вода з даху таких будівель потрапляє прямо на його земельну ділянку. Просить суд ухвалити рішення, яким усунути йому перешкоди у користуванні його земельними ділянками з кадастровими номерами :01:006:0037 та :01:006:0038, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: зобов`язати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ліквідувати вигрібну яму, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 шляхом демонтажу і засипанням ґрунтом; зобов`язати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 влаштувати (встановити) на їх господарських будівлях та спорудах, які знаходяться за адресою АДРЕСА_1 належні системи водовідведення з дотриманням будівельно-технічних стандартів та вимог; зобов`язати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ліквідувати дерева, які порушують умови добросусідства та землекористування та розміщені вздовж межі його земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом їх викорчовування. Стягнути із ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на його користь спричинену моральну шкоду в розмірі 50 000,00 гривень по 25 000,00 гривень з кожного.

26 березня 2025 року представник відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 адвокат Шеремета І.С. направив до суду відзив на позовну заяву, в якому вказав, що позовні вимоги необґрунтовані та безпідставні, просив суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

21 травня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Венерський О.С. направив до суду клопотання про збільшення позовних вимог, просить суд стягнути із ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 спричинену моральну шкоду в розмірі 100 000,00 гривень по 50 000,00 гривень з кожного.

23 травня 2024 року ухвалою Глибоцького районного суду Чернівецької області клопотання адвоката Венерського О.С., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , та клопотання відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про призначення експертизи задоволено. Призначено у справі комплексну судову земельно-технічну, будівельно-технічну та екологічно-технічну експертизу. Зупинено провадження по справі на час проведення судової експертизи.

17 червня 2024 року до суду надійшов лист від СП «Західно-Український експертно-консультативного центру», в якому вказано на неможливість проведення експертизи у зв`язку із відсутністю кваліфікованих та атестованих працівників, які мають право проводити екологічно-технічні експертизи.

28 серпня 2024 року ухвалою Глибоцького районного суду Чернівецької області клопотання адвоката Венерського О.С., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , задоволено. Призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу. Зупинено провадження по справі на час проведення судової експертизи.

19 грудня 2024 року до суду надійшов висновок експерта №211 від 13 грудня 2024 року.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтвердив обставини, викладені в позові, вказав, що дії відповідачів спричиняють йому дискомфорт та погіршують якість його земельних ділянок внаслідок неналежного утримання вигрібної ями, просить суд позов задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Венерський О.С. просив суд позов задовольнити в повному обсязі.

Відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судовому засіданні позовні вимоги не визнали та пояснили суду, що перелив з вигрібної ями мав місце через аномальну кількість опадів та відсутність кришки на цій ямі. На даний час ними усунуто ці всі недоліки, виготовлене бетонне накриття та забетоновано тріщини. Щодо іншим вимог позивача в частині чистки дерев та облаштування водостічних систем, то зобов`язалась усунути ці недоліки

Представник відповідачів адвокат Шеремета І.С. в судовому засіданні вказав, що ОСОБА_5 не може бути належним відповідачем, оскільки не є власником земельної ділянки, на якій розташована вигрібна яма, дана земельна ділянка належить ОСОБА_4 . Відповідачі по справі здійснили чистку дерев на межі земельних ділянок, які повністю знаходяться на земельній ділянці ОСОБА_4 , також були встановлені належні системи водовідведення на будівлях ОСОБА_4 . Щодо позовних вимог відносно вигрібної ями вказав, що вони задоволенню не підлягають, оскільки є безпідставними та необґрунтованими, вигрібна яма знаходиться повністю на земельній ділянці ОСОБА_4 та проведені всі необхідні роботи з метою запобігання витоку нечистот в майбутньому, просив суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні вказала, що ОСОБА_1 є її братом, він декілька разів дзвонив їй, розповідав про проблеми з вигрібною ямою, яку побудував їх брат ОСОБА_7 (батько ОСОБА_4 ), особисто вона не була в будинку брата близько двох років.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні вказала, що її мама багато років тому дала ОСОБА_9 (батько позивача) землю для забудови, на якій ОСОБА_1 (брат позивача) побудував приміщення близько 15 років тому. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 нічого не будували, в них з ОСОБА_1 виникли неприязні стосунки, вони часто сваряться. Вона періодично відвідує будинок ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , не бачила, щоб з вигрібної ями виливались нечистоти.

Свідок ОСОБА_10 в судовому засіданні вказав, що він є депутатом Чагорської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області та є головою постійної комісії з питань земельних відносин, природокористування, планування території, комунальної власності, будівництва, архітектури, житлово-комунального господарства, енергозбереження, транспорту та благоустрою. За зверненням ОСОБА_1 він декілька разів виїжджав до його земельної ділянки. Одного разу, коли він приїхав до господарства ОСОБА_1 на чергове звернення останнього, внаслідок аномально значної кількості опадів у вигляді дощу через перелив стався витік нечистот з вигрібної ями на земельну ділянку позивача.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню частково.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою АДРЕСА_1 . Вищезазначений житловий будинок розташований на земельній ділянці з кадастровим номером - :01:006:0037, яка належить ОСОБА_1 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №642430, виданого Глибоцьким районним відділом земельних ресурсів від 13 лютого 2006 року. Також ОСОБА_1 є власником сусідньої земельної ділянки з кадастровим номером - :01:006:0038, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №642431, виданим Глибоцьким районним відділом земельних ресурсів від 13 лютого 2006 року.

По сусідству із земельною ділянкою ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 проживають ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться за вказаною адресою належить ОСОБА_4 на праві особистої приватної власності згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №26321889 від 04.06.2010 року. Вказаний будинок знаходиться на земельній ділянці з кадастром номером - :01:006:0137, що також належить ОСОБА_4 .

На земельній ділянці :01:006:0137, що знаходиться в АДРЕСА_1 знаходиться господарські будівлі (свинарник) та вигрібна яма.

05 травня 2011 року ОСОБА_1 звернувся до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Глибоцького району Чернівецької області із заявою, в якій вказував, що ОСОБА_5 здійснив будівництво літньої кухні та сараю, не відступивши від межі його земельної ділянки. Також 28 квітня 2011 року ОСОБА_1 звертався із скаргою до Молодійської сільської ради Глибоцького району, в якій зазначив, що в результаті здійснюваного ОСОБА_5 будівництва стічні води від сараю потрапляють до його криниці.

У заяві від 22 червня 2016 року ОСОБА_1 вказував на те, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 при будівництві сільськогосподарської будівлі порушили межу між їхніми господарствами, знявши огорожу. Також в даній заяві вказано, що відходи із свинарника потрапляють до криниці ОСОБА_1 . За результатом розгляду заяви Молодійська сільська рада рекомендувала ОСОБА_1 звернутися щодо порушеного питання до правоохоронних органів.

З метою отримання доказів наявності порушень зі сторони ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до Чагорської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області направлено адвокатський запит №94 від 26 вересня 2023 року. Чагорська сільська рада надала відповідь, в якій зазначила, що її комісія неодноразово, в тому числі з виходом на місцевість, розглядала звернення ОСОБА_1 щодо спірного питання із сусідом ОСОБА_5 . Окрім того, сільська рада вказала, що не має можливості провести геодезичне винесення меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) у зв`язку з відсутністю в сільській раді фахівця-геодезиста.

Згідно акту №4 від 05 липня 2023 року постійної комісії Чагорської сільської ради з питань земельних відносин, природокористування, планування території, комунальної власності, будівництва, архітектури, житлово-комунального господарства, енергозбереження, транспорту та благоустрою, при огляді володіння ОСОБА_1 було виявлено, що нечистоти з вигрібної ями сусіда переповнили її, що спричинило витік нечистот за межі ділянки сусіда та затоплення городу заявника, що спричинило вигоранню засаджених культур. ОСОБА_5 за порушення правил утримання вигрібної ями та витоку нечистот був попереджений про адміністративну відповідальність. Зобов`язано ОСОБА_5 провести роботи щодо облаштування вигрібної ями згідно норм та своєчасно вивозити нечистоти.

18 травня 2020 року було складено акт встановлення, передачі межових знаків зовнішніх меж землекористування земельних ділянок з кадастровими номерами: :01:006:0037 та :01:006:0038. В результаті були встановлені межові знаки земельної ділянки, які закріплені в натурі дерев`яними стовпами в кількості 7 шт.

За зверненням ОСОБА_1 ТОВ «ГлобусКО» було виготовлено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) зі зміною координат від 21.12.2023 року. Вигрібна яма згідно даної документації повністю розташована на земельній ділянці ОСОБА_4 .

Згідно акту №1 від 12 березня 2024 року постійної комісії Чагорської сільської ради з питань земельних відносин, природокористування, планування території, комунальної власності, будівництва, архітектури, житлово-комунального господарства, енергозбереження, транспорту та благоустрою, ОСОБА_5 провів роботи по облаштуванню вигрібної ями, забетонував перекриття на ямі та загородив від сусіда.

Відповідно до висновку судового експерта №211 від 13.12.2024 року вигрібна яма (вигріб), яка розташована на прибудинковій території будинку АДРЕСА_2 на межі із земельною ділянкою за адресою АДРЕСА_1 , не відповідає вимогам, чинним станом на час проведення експертизи, державних будівельних норм, а саме таб. 6.7 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», оскільки в зв`язку з наявною наскрізною тріщиною в стіні та відсутністю щільно-примикаючого люку, який забезпечував би запобігання переливу рідини, вона не являється такою, що виконана з конструкцій, що запобігають фільтрації (потраплянню) фекальних стоків у ґрунт. Господарські будівлі та споруди, які знаходяться за адресою АДРЕСА_1 , біля межі з земельною ділянкою за адресою АДРЕСА_1 , не відповідають вимогам, чинним станом на час проведення експертизи, державних будівельних норм, зокрема п. 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», оскільки вони не облаштовані належними водостічними системами, які запобігають стіканню опадів на земельну ділянку ОСОБА_1 , що за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

За змістом частини першої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).

Згідно з частинами третьою, четвертою статті 13 Конституції України власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом.

Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до частин другої, третьої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб чи завдати шкоди довкіллю. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживанням права в інших формах.

Згідно зі статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі (частини перша-п`ята статті 319 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам.

Відповідно до статті 386 ЦК України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому шкоди.

Згідно зі статтею 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

У відповідності до частини першої статті 103 Земельного кодексу України власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо).

Власники та землекористувачі земельних ділянок можуть вимагати припинення діяльності на сусідній земельній ділянці, здійснення якої може призвести до шкідливого впливу на здоров`я людей, тварин, на повітря, земельні ділянки та інше (стаття 104 ЗК України).

Стаття 15 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення» встановлює, що підприємства, установи, організації та громадяни при розробленні і використанні нових технологій, проектуванні, розміщенні, будівництві, реконструкції та технічному переобладнанні підприємств, виробничих об`єктів і споруд будь-якого призначення, плануванні та забудові населених пунктів, курортів, проектуванні і будівництві каналізаційних, очисних, гідротехнічних споруд, інших об`єктів зобов`язані дотримувати санітарного законодавства.

Відповідно до статті 22 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» органи виконавчої влади, місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані утримувати надані в користування чи належні їм на праві власності жилі, виробничі, побутові та інші приміщення відповідно до вимог санітарних норм.

Державними санітарними нормами та правилами утримання територій населених місць, затвердженими наказом Міністерства охорони здоров`я України № 145 від 17 березня 2011 року визначено, що вигрібна яма (вигріб) - це інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів.

Відповідно до пункту 2.21 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, рідкі відходи, що утворюються у житлових та громадських будівлях і спорудах за відсутності централізованого водопостачання та водовідведення, допускається зберігати у вигрібних ямах (вигребах). У разі наявності дворових вбиралень вигрібна яма може бути спільною. Вигріб повинен бути водонепроникним та мати щільно прилягаючу кришку. Об`єм вигребу розраховується виходячи з чисельності населення, що ним користується.

Відповідно до пункту 2.22 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів, стін житлових та громадських будівель і споруд, майданчиків для ігор дітей та відпочинку населення на відстань не менше 20 м.

Місце розміщення вигребу на присадибній ділянці та відстань від нього до власного житлового будинку визначає власник цього будинку з додержанням правил добросусідства.

Спірні питання щодо місць розміщення вигребів на території присадибної ділянки розглядаються у порядку вирішення земельних спорів згідно з чинним законодавством.

В умовах нецентралізованого водопостачання вигреби на території присадибної ділянки повинні бути віддалені від індивідуальних колодязів і каптажів джерел на відстань не менше 20 м, при цьому відстань від вигребів до громадських колодязів і каптажів джерел повинна бути не менше 50 м. Слід також враховувати напрямок схилу ділянки.

Згідно таб. 6.7 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» вигрібні ями дворових вбиралень повинні бути виконані з конструкцій, що запобігають фільтрації фекальних стоків у ґрунт.

Стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод захищає право людини на приватне і сімейне життя, житло і кореспонденції. У випадку, коли особа серйозно стурбована незручностями, спричиненими іншими особами (зокрема поведінка сусідів), може виникнути питання щодо порушення статті 8 Конвенції. Порушення права на повагу до житла включає такі посягання як шум, запахи або інші форми втручання. Серйозне порушення може призвести до порушення права людини на повагу до житла, якщо це заважає користуватися комфортом свого житла. З метою оцінки факту порушення права особи на повагу до житла потрібно визначити, чи досягли незручності того мінімального рівня, необхідного для встановлення втручання у права особи на повагу до житла та приватного життя. Необхідно враховувати всі обставини справи, зокрема інтенсивність та тривалість незручностей, їх фізичні чи психічні наслідки.

Подібні висновки висловлені у постанові Верховного Суду від 19 травня 2021 року у справі № 350/652/17 (провадження № 61-4571св19), постанові Верховного Суду від 14 грудня 2021 року у справі № 149/736/20 (провадження № 61-1614св21).

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

Судом встановлено, що станом на момент розгляду справи ОСОБА_4 та ОСОБА_5 провели роботи щодо усунення недоліків вигрібної ями, зокрема облаштували щільне бетонне перекриття, відсутність якого і була причиною одноразового забруднення сусідньої належної позивачу земельної ділянки, що мало місце в липні 2023 року, а також ліквідували тріщину у верхній частині конструкції.

На запитання суду до позивача, чи мали місце виливи нечистот зі спірної вигрібної ями після липня 2023 року та після облаштування бетонного перекриття, позивач ОСОБА_1 пояснив, що таких фактів більше він не помічав, проте вважає існуючу конструкцію вигрібної ями не надійною та такою, що призведе, на його думку, до негативних наслідків для нього в майбутньому, а тому він підтримує й надалі заявлені вимоги в цій частині.

З огляду на зазначені обставини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача в цій частині задоволенню не підлягають, оскільки рішення суду не може бути спрямоване на захист припущення позивача про можливе порушення його права в майбутньому.

Вирішуючи позовні вимоги в частині влаштування (встановлення) на господарських будівлях та спорудах, які знаходяться за адресою АДРЕСА_1 належні системи водовідведення з дотриманням будівельно-технічних стандартів та ліквідувати дерева, які порушують умови добросусідства та землекористування, суд зазначає наступне.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_11 провели роботи щодо встановлення на господарських будівлях та спорудах, які знаходяться за адресою АДРЕСА_1 належні системи водовідведення, що підтверджується наданими в судовому засіданні фото.

Також ОСОБА_4 та ОСОБА_11 провели роботи по чистці дерев, що знаходяться на земельній ділянці ОСОБА_4 , плоди з яких потрапляли на земельну ділянку ОСОБА_1 .

Тому позовні вимоги ОСОБА_1 в даній частині задоволенню також не підлягають.

Щодо позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_5 загалом, суд зазначає наступне.

ВС зазначив, що згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; (пункти 1 і 4 частини другої статті 175 ЦПК України).

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України).

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтування позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. Висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

Під час судового розгляду встановлено, що ОСОБА_5 не є власником земельної ділянки та нерухомого майна, що межують із земельними ділянками ОСОБА_1 , а тому відповідно він не є належним відповідачем у даній справі та позовні вимоги до нього задоволенню не підлягають.

Вирішуючи позовні вимог ОСОБА_1 в частині стягнення моральної шкоди, суд виходить із такого.

Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.02.1995р. № 4, який зазначає, що «розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних обвинуваченим моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації …».

Згідно із положеннями п.2 ч.2 ст.23 ЦК України моральна шкода може полягати у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Під час судового засіданні було достовірно встановлено факт переливання відходів з вигрібної ями домогосподарства відповідачки ОСОБА_4 на територію земельної ділянки ОСОБА_1 в липні 2023 року, що обумовлено відсутністю на той час щільного перекриття вигрібної ями відповідачки. В результаті зазначених подій ОСОБА_1 зазнав моральних страждань, вимушений був звертатись до органів місцевого самоврядування та правоохоронних органів, порушився його звичний уклад життя, що, на думку суду, є підставою стягнення з відповідачки моральної шкоди.

Визначаючи розмір моральної шкоди в даному конкретному випадку, суд виходить із засад розумності, виваженості та справедливості, а тому вважає належним та необхідним розміром моральної шкоди, що підлягає стягнення з відповідачки ОСОБА_4 , суму 2 000,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 10, 49, 81, 89, 110, 141, 206, 352, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканки АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , мешканця АДРЕСА_1 , моральну шкоду в сумі 2 000 (дві тисячі) гривень 00 копійок та витрати по сплаті судового збору в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Повний текст судового рішення виготовлено 6 березня 2025 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду через Глибоцький районний суд протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: