справа № 361/2376/25
провадження № 2/361/803/25
УХВАЛА

06 березня 2025 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Дутчак І.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Броварської міської ради Броварського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

У березні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк терміном три місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У ч. 1 ст. 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Позивач ОСОБА_1 , звертаючись з цим позовом, обґрунтовує подання нею цього позову саме до Броварського міськрайонного суд Київської області посилаючись на те, що на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюється правила виключної підсудності, а оскільки до спадкового майна входять земельні ділянки, що розташовані на території Київської області, Броварського району, у селі Лехнівка, тому саме до територіальної підсудності Броварського міськрайонного суду Київської області належить її позов.

За змістом ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Верховний Суд у постанові від 02 лютого 2022 року у справі № 185/8191/16-ц зазначив, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають з приводу нерухомого майна. Згідно із ст. 181 ЦК України до нерухомого майна належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст. 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, та виділ частки із цього майна (ст. ст. 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (ст. ст. 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Із копії державних актів на право власності на земельні ділянки серії ЯК № 301464 та серії Р1 № 283393 вбачається, що земельні ділянки для спадкування яких позивач звернулася до суду із даною позовною заявою знаходяться на території Київської області, Баришівського району у селі Лехнівка.

За змістом п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття суд, встановлений законом включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Європейський суд з прав людини у п. 24 рішення від 20 липня 2006 року у справі Сокуренко і Стригун проти України зазначив, що фраза суд, встановлений законом поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Термін суд, встановлений законом у п. 1 ст. 6 Конвенції передбачає усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів, у тому числі й територіальної.

Із Постанови Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX Про утворення та ліквідацію районів видно, що утворено Броварський район (з адміністративним центром у місті Бровари) у складі територій Баришівської селищної, Березанської міської, Броварської міської, Великодимерської селищної, Зазимської сільської, Згурівської селищної, Калинівської селищної, Калитянської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

До 17 липня 2020 року село Лехнівка, на даний час Броварського району Київської області, перебувало у складі територій Баришівського району Київської області.

Законом України Про внесення зміни до пункту 31 розділу XII Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про судоустрій і статус суддів щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів від 01 грудня 2022 року № 2808-IX пункт 31 розділу XII Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про судоустрій і статус суддів викладено в такій редакції: До набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України Про утворення та ліквідацію районів від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Враховуючи той факт, що після утворення (ліквідації) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України Про утворення та ліквідацію районів від 17 липня 2020 року № 807-IX, слід дійти висновку, що подана ОСОБА_1 позовна заява про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини Броварському міськрайонному суду Київської області не підсудна та підлягає передачі за територіальною підсудністю на розгляд до Баришівського районного суду Київської області, до територіальної юрисдикції якого належить село Лехнівка.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України Про судоустрій і статус суддів від 02 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Згідно із ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому ст. 31 цього Кодексу.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. ст. 4, 5, 27, 31, 187, 259, 260, 378 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Броварської міської ради Броварського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передати на розгляд за територіальною підсудністю до Баришівського районного суду Київської області.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Дутчак І. М.