Справа № 368/244/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" березня 2025 р. Суддя Кагарлицького районного суду Київської області Шевченко І.І., розглянувши клопотання ОСОБА_1 , представник заявника ОСОБА_2 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Кагарлицької міської ради про продовження строку дії рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 09.05.2023 р. у справі № 368/244/23,-

встановив:

13 лютого 2025 р. до Кагарлицького районного суду Київської області надійшло клопотання ОСОБА_1 , представник заявника ОСОБА_2 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Кагарлицької міської ради про продовження строку дії рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 09.05.2023 р. у справі № 368/244/23, в якому просить продовжити строк дії рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 09.05.2023 року у справі №368/244/23, яке набрало законної сили 15.06.2023 року до 2 (двох років), а саме до 15.06.2027 року.

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 18.02.2025 року клопотання ОСОБА_1 , представник заявника ОСОБА_2 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Кагарлицької міської ради про продовження строку дії рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 09.05.2023 р. у справі № 368/244/23 - залишено без руху та надано заявнику термін для усунення недоліків, а саме: висновок судово-психіатричної експертизи, що свідчить про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Відповідно до ч. 3 ст.185 ЦПК України якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 176 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

На виконання вимог ухвали Кагарлицького районного суду Київської області представником заявника ОСОБА_1 адвокатом Матюшенковим Д.В. повідомлено суд, що перед звернення до суду із відповідною заявою про продовження строку дії рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 09.05.2023р. у справі № 368/244/23 заявник звернувся до КНП КОР "Обласне психіатрично - наркологічне медичне об`єднання", смт. Глеваха Київської області, з метою проведення судово- психіатричної експертизи, стосовно фізичного стану ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Разом із цим, йому було відмовлено у проведенні такої експертизи, оскільки відсутня ухвала суду про проведення експертизи. Тому, заявник звернувся до суду раніше, для необхідності у судовому порядку призначити експертизу, для визначення психічного стану ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На виконання ухвали Кагарлицького районного суду Київської області про залишення заяви без руху від 18.02.2025 року, недоліки не усунуті.

Практика ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення ЄСПЛ у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно із ч.6, 7 ст.300 ЦПК України строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті.

Згідно з ч.8 тієї ж норми клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними,підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи.

З аналізу вищевказаних норм вбачається, що заявник при зверненні до суду має подати відповідне клопотання, яке містить відповідні обставини, що вже підтверджені висновком судово-психіатричної експертизи, оскільки розгляд такого клопотання не є аналогічним розгляду заяви про визнання особи недієздатною. Тобто, при зверненні до суду з вказаним клопотанням заявник повинен вже мати в наявності висновок судово-психіатричної експертизи, що і є доказом при розгляді вказаного клопотання і який повинен, відповідно до вимог ч.8 ст.300 ЦПК України, додаватися до заяви.

Однак до клопотання представником заявника ОСОБА_1 адвокатом Матюшенковим Д.В. не долучено висновок судово-психіатричної експертизи на підтвердження продовження хронічного, стійкого психічного розладу у ОСОБА_3 , внаслідок чого остання продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, яка має бути виконана заявником за її замовленням на підставі договору з експертом чи експертною установою, оскільки розгляд клопотання відбувається за правилами ст.299 ЦПК України ( ч.9 ст.300 ЦПК України).

Натомість представником заявника надано копії документів із попереднього розгляду справи, тобто ті, які були підставою при звернення до суду із заявою про визнання громадянина недієздатним, встановлення опіки та призначення опікуна.

При цьому суд акцентує увагу заявника на тому, що вимогами ст.300 ЦПК України чітко регламентовано про необхідність надання з матеріалами клопотання про продовження строку дії рішення про визнання особи недієздатною відповідного висновку судово-психіатричної експертизи.

При цьому суд зазначає, що відповідно до вимог Закону Україну «Про психіатричну допомогу» психіатричний огляд проводиться з метою з`ясування: наявності чи відсутності в особи психічного розладу, потреби в наданні їй психіатричної допомоги, а також для вирішення питання про вид такої допомоги та порядок її надання (ст.11 Закону). Вказаний огляд проводиться особі, визнаній у встановленому законом порядку недієздатною, якщо така особа за своїм станом здоров`я не здатна висловити прохання або надати усвідомлену письмову згоду, - на прохання або за письмовою згодою її законного представника.

Відповідно до ч.1 ст.7-1Закону України «Про судову експертизу» підставами проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою, якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Вказані недоліки унеможливлюють відкриття провадження та подальший розгляд клопотання в строки, передбачені ч.9 ст.300 ЦПК України, а тому слід постановити ухвалу про залишення клопотання без руху для усунення наявних недоліків, а саме для надання висновку судово-психіатричної експертизи.

Для виконання згаданих вимог клопотання залишено без руху із наданням строку для усунення зазначених недоліків.

Утім недоліки клопотання, зазначених в ухвалі, не усунуто.

Наявність очевидних та суттєвих недоліків заяви, про які сторона була обізнана, усунення яких не було надто надмірним чи обтяжливим, щоб у визначений строк могла цілком їх виконати, перешкоджає відкриттю провадження у справі.

Повернення заяви через те, що не виконано вимогу ухвали суду про залишення клопотання без руху та не усунення недоліків такого, обмежує гарантоване п.1 ст.6 Конвенції право на доступ заявника до суду, але не порушує цього права і не нівелює його суті. Зазначене повернення клопотання заяви забезпечує юридичну визначеність у правовідносинах суду з заявником/представником заявника, який не виконав вимог чинної ухвали.

Саме такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 20 січня 2021 року у справі № 9901/258/20, а за ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд застосовує при розгляді справКонвенцію про захист прав людини і основоположних свобод1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ч.4 ст.10 ЦПК України).

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України», справа «Трух проти України»). Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (справа «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії»).

Процесуальним наслідком такої бездіяльності є повернення клопотання, адже згідно із ч.1ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням наведеного клопотання слід вважати неподаним та повернути заявнику/представнику заявника.

Постановлення даної ухвали не є перешкодою доступу до правосуддя, оскільки не позбавляє права заявника на повторне звернення до суду із вказаним клопотанням після усунення недоліків до закінчення строку дії рішення суду. Дотримання правил судової процедури не є порушенням права на справедливий суд, адже у кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

На підставі викладеного та керуючись: ст. ст. 185, 261, 300ЦПК України, суд -

ухвалив :

Клопотання ОСОБА_1 , представник заявника ОСОБА_2 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Кагарлицької міської ради про продовження строку дії рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 09.05.2023 р. у справі № 368/244/23 - вважати неподаним і повернути заявнику ОСОБА_1 .

Роз`яснити ОСОБА_1 , що повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню із клопотанням до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення клопотання.

Клопотання разом з додатками повернути ОСОБА_1 .

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя І.І. Шевченко