Справа № 276/1790/25
Провадження по справі №2/276/963/25
03 грудня 2025 року селище Хорошів
Хорошівський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді Збаражського А.М.
за участю секретаря судового засідання Ігнатенко О.М.,
представника позивача ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини, з участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Попільнянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), ОСОБА_4 , -
13 жовтня 2025 року до Хорошівського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява від ОСОБА_1 , в якій вона просить визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та внести зміни до актового запису №4, який складено 03.09.2013 виконавчим комітетом Харліївської сільської ради Попільнянського району Житомирської області про народження ОСОБА_5 , а саме: у графі «Відомості про батька» вказати ОСОБА_3 , громадянин України.
Позивач вказує, що 20 січня 2015 року вона з ОСОБА_6 офіційно зареєстрували шлюб, після чого чоловік змінив прізвище на « ОСОБА_7 ». До реєстрації шлюбу сторони проживали спільно однією сім`єю як чоловік та дружина без офіційної реєстрації шлюбу. Під час спільного проживання в них народився син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .Оскільки на момент народження дитини шлюб між батьками не був зареєстрований, відомості про батька в актовому записі про народження були внесені на підставі частини першої статті 135 Сімейного кодексу України за її вказівкою. Протягом усього періоду спільного життя вони вели спільне господарство, чоловік турбувався про сина, визнавав своє батьківство стосовно ОСОБА_8 та матеріально утримував. У шлюбі народилася друга дитина - син ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Відповідач мав намір звернутися до відповідного відділу державної реєстрації актів цивільного стану із заявою про визнання батьківства відносно сина ОСОБА_8 . Проте, у зв`язку з повномасштабною збройною агресією російської федерації, ОСОБА_3 був мобілізований до лав Збройних Сил України. Відповідно до офіційного сповіщення військової частини від 23.12.2022 року, молодший сержант ОСОБА_3 набув статусу безвісно відсутнього з 10.12.2022 року внаслідок бойових дій в районі м. Бахмут Донецької області. Визнання батьківства є підставою для отримання пільг, передбачених законодавством, тому позивач звернулася до суду з даним позовом.
Ухвалою судді Хорошівського районного суду Житомирської області від 16.10.2025 року відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Ухвалою судді Хорошівського районного суду Житомирської області від 11.11.2025 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду справи по суті.
Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили позов задовольнити.
Представник третьої особи, Попільнянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) - в судове засідання не прибув, до суду надіслав заяву, де просить справу розглядати без участі представника відділу.
Третя особа ОСОБА_4 , рідна сестра безвісно відсутнього ОСОБА_3 , у судове засідання не прибула, надіслала заяву, де просить справу розглядати без її участі, за наявними матеріалами судової справи.
Відповідач в судове засідання не з`явився, відзив на позов до суду не надав, судові повістки направлялися поштовим відправленням за зареєстрованим місцем проживання відповідача, які повернуті до суду із зазначенням причин невручення «адресат відсутній за вказаною адресою».
Згідно із ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Згідно із ч.10 ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі якщо особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однією з цих адрес за власним вибором. За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.
Частиною 1 статті 131 ЦПК України визначено, що у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.
Окрім того, відповідач викликався в судове засідання шляхом опублікування оголошення про виклик на офіційному веб-сайті судової влади України.
Таким чином, відповідач повідомлявся судом про розгляд справи шляхом направлення повідомлення за адресою зареєстрованого місця проживання, а також шляхом опублікування оголошення про виклик на офіційному веб-сайті судової влади України, що згідно ст.128 ЦПК України є належним повідомленням особи про розгляд справи.
Враховуючи вищевикладене, у суду є підстави вважати, що відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи.
Заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження від відповідача до суду не надходило. Правом подання відзиву на позовну заяву відповідач не скористався.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
З огляду на викладене, керуючись положеннями ст. 280, 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд даної справи.
Заслухавши позивача та її представника, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Згідно зі свідоцтвом про народження (серія НОМЕР_1 ), виданим 03.09.2013 року, ІНФОРМАЦІЯ_4 народився ОСОБА_5 ; батьками зазначені: ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .
Відповідно до свідоцтва про шлюб (серія НОМЕР_2 ), 20.01.2015 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_1 зареєстровано шлюб, після чого чоловік змінив прізвище на « ОСОБА_7 ».
У зареєстрованому шлюбі у подружжя народився син ОСОБА_10 , що підтверджується свідоцтвом про народження (серія НОМЕР_3 ).
Згідно довідки Харліївського старостинського округу № 35 від 30.04.2025 року ОСОБА_1 проживала у будинку АДРЕСА_1 разом зі своїм чоловіком ОСОБА_3 з 03.09.2012 року по 29.06.2015 року.
Як слідує зі сповіщення № 46 від 23.12.2022 року, молодший сержант ОСОБА_3 вважається безвісно відсутнім з 10.12.2022 року.
Рішенням Хорошівського районного суду Житомирської області від 06.08.2025 року у справі №276/930/25 встановлено факт, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженець села Торчин Житомирського району (раніше - Володарсько-Волинського району) Житомирської області, є батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженця села Харліївка Попільнянського району Житомирської області.

Свідок ОСОБА_11 в судовому засіданні надала показання, згідно з якими вона перебуває в родинних відносинах з ОСОБА_3 , останній доводиться її племінником. З 2012 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 проживали разом в с. Березівка як чоловік і дружина. ОСОБА_12 та ОСОБА_13 встановили фактичні шлюбні відносини ще до народження першої дитини. Свідок добре обізнана із сімейними відносинами ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , оскільки часто відвідувала їх за місцем проживання та залишалась ночувати в їхньому будинку. У 2013 році ОСОБА_14 особисто повідомив їй про народження сина ОСОБА_8 , з останнім у нього склались гарні стосунки, завжди називав його сином та дуже любив, вони постійно проводили разом час, ОСОБА_14 займався вихованням сина, повністю його утримував, Нікіта дуже схожий на свого батька ОСОБА_13 .

Надаючи оцінку встановленим обставинам справи та правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного.

Частиною 3 статті 51 Конституції України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Згідно ч.10 ст. 7 СК України кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Положеннями ст. 7 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року, ратифікованої постановою ВР№789-XIIвід 27.02.1991 року встановлено, що дитина має бути зареєстрована зразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування.

Відповідно до статті 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому ст. 122 СК України (коли батьки перебувають у шлюбі між собою) та ст. 125 СК України (батьки якої не перебувають у шлюбі між собою) цього Кодексу.

Правилами статті 125 СК України передбачено, що якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини; якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду.

Частиною першою статті 126 СК України визначено, що походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою.

Положеннями статті 135 СК України встановлено, що при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.

Згідно зі статтею 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено ст. 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до ч. 1 ст. 135 цього Кодексу.

Відповідно до п.п.20 п.1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Відповідно до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.

Відповідно до вимог статті 134 СК України на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.

Відповідач ОСОБА_3 , незважаючи на статус безвісно зниклого за особливих обставин, відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про правовий статус осіб, зниклих безвісти за особливих обставин», має всі права, гарантовані Конституцією та законами України, а отже є належним відповідачем у справі.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

У п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах реєстрації актів цивільного стану (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням того, що жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Закон не встановлює конкретного переліку доказів для встановлення батьківства. Підставою для встановлення факту батьківства можуть бути будь-які відомості, що свідчать про походження дитини від даної особи, зібрані відповідно до вимог ЦПК України.

Предметом доказування у справах про визнання батьківства є встановлення походження дитини від певної особи. У даній справі суд встановив, що позивач та відповідач проживали разом як чоловік та дружина без реєстрації шлюбу, під час спільного проживання в них народилася дитина. Після укладення шлюбу створили повноцінну сім`ю, в якій відповідач виконував роль батька для малолітнього сина ОСОБА_8 , утримував його та виховував разом з іншими спільними дітьми. Ці обставини, підтверджені письмовими доказами, поясненнями свідка, що в сукупності є тими "будь-якими відомостями", що засвідчують походження дитини від відповідача.

Окрім того, позивач ОСОБА_1 , яке є матір`ю неповнолітнього ОСОБА_15 , в судовому засіданні підтвердила, що саме відповідач є біологічним батьком дитини.

Суд зазначає, що задоволення позову відповідає найкращим інтересам малолітнього сина ОСОБА_8 , оскільки приводить юридичний статус у відповідність до фактичного стану речей; надає дитині правові гарантії. Встановлення батьківства забезпечить дитині право на утримання, право на спадкування за законом після батька, а також інші права, що випливають із сімейних правовідносин. Сприяє гармонійному розвитку дитини. Носіння прізвища та по-батькові свого батька, яке є спільним для всіх дітей у сім`ї, сприятиме психологічному комфорту дитини та її самоідентифікації як повноцінного члена родини.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними, не суперечать закону, не порушують прав та інтересів дитини чи інших осіб, а тому підлягають повному задоволенню, яке підкріплене належними та допустимими доказами.

Керуючись статями 4, 12, 13, 76 - 91, 141, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, статями 128, 134 Сімейного кодексу України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Внести зміни до актового запису №4, який складено 03.09.2013 року виконавчим комітетом Харліївської сільської ради Попільнянського району Житомирської області про народження ОСОБА_5 , а саме: у графі «Відомості про батька» вказати " ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України". Інші відомості залишити без змін.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Позивач та треті особи мають право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відомості про учасників справи

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 адреса проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_4 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_5 .

Третя особа: Попільнянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), місце знаходження: 13501, Житомирська область, Житомирський район, смт. Попільня, вул. Хмельницького,7 .

Третя особа: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , адреса проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Повний текст рішення складено 08.12.2025.

Суддя А.М.Збаражський