Справа № 211/1834/25
Провадження № 2/211/1340/25
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

26 лютого 2025 року суддя Довгинцівського районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі судді Ткаченко С.В., розглядаючи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , заінтересована особа Сьома Криворізька державна нотаріальна контора Дніпропетровської області про визнання заповіту нікчемним,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, де заінтересованою особою зазначено Сьому Криворізьку державну нотаріальну контору Дніпропетровської області про визнання заповіту нікчемним та просила суд визнати заповіт складений ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 нікчемним.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Так, згідно з ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 5 ст. 177 ЦПК України).

Положеннями статті 42 ЦПК України передбачено склад учасників справи у справах позовного провадження це сторони (позивач та відповідач ст. 48 ЦПК України) та треті особи; у справах наказного провадження це заявник та боржник, у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи. Однак, як убачається з матеріалів позову позивачем не зазначено відповідача по справі, посилаючись на те що самостійно не може визначитись з колом спадкоємців.

При розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати: місце відкриття спадщини, коло спадкоємців, які прийняли спадщину, законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини. Обставини, які входять до предмета доказування у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця (постанова Верховного Суду від 10 січня 2022 року у справі № 577/2233/20 (провадження № 61-2722св21)).

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. За змістом ст. 392 ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право.

У постанові Верховного Суду від 10.11.2021 в справі № 759/19779/18 зазначено, що у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування.

Однак позивач не зазначено чи вживала вона заходів для забезпечення позову до подання позову, щоб визначити правильне коло осіб, які можуть бути відповідачами по справі.

Забезпечення позову допускається також до пред`явлення позову, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за він має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Отже, вищевказані вимоги закону позивачем не виконані, позовна заява не містить документального підтвердження викладених фактичних обставин справи, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також позов подано без дотримання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Таким чином, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, підтвердження та встановлення усіх обставин по справі позивачу необхідно надати до суду позовну заяву з додатками, що оформлені відповідно до вимог чинного законодавства України, на підтвердження заявлених позовних вимог.

Беручи до уваги вказане, суд доходить висновку про залишення позову без руху.

Згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки встановлено, що заява не відповідає вимогам ЦПК України, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, усунути зазначені недоліки, а саме позивачеві необхідно визначити коло осіб по справі, та надати суду або зазначити про наявність у позивача, в разі дійсної наявності, доказів на підтвердження викладених у позові обставин згідно ст. 175 ЦПК України.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 177 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 , заінтересована особа Сьома Криворізька державна нотаріальна контора Дніпропетровської області про визнання заповіту нікчемним, залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У разі, якщо заявник не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С. В. Ткаченко