Справа №949/2563/25
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

03 грудня 2025 року суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Отупор К.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Дубровицька міська рада Сарненського району Рівненської області, Дубровицький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Сарненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Головне управління Держгеокадастру у Рівненській області про встановлення факту, що має юридичне значення,

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою та просить суд встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , є рідною бабою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також встановити факт належності Державного акту на право власності на земельну ділянку серії РВ №014483, виданого ОСОБА_2 , на підставі розпорядження голови Дубровицької райдержадміністрації від 21 квітня 2004 № 143, площею 3,57 га, розташованої на території Колківської сільської ради Дубровицького району, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно частини 1 статті 2 Цивільного процесуальногокодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частиною 1 статті 4 Цивільного процесуальногокодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 статті 13 Цивільного процесуальногокодексу України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до частини 1 статті 293 Цивільного процесуальногокодексу України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду (частина 3 статті 294 Цивільного процесуальногокодексу України).

При прийнятті до свого провадження заяви, поданої в порядку окремого провадження, суддя вирішує питання відповідності її вимогам розділу IV "Окреме провадження" Цивільного процесуальногокодексу України, а також загальним вимогам до заяви, передбаченим статтями 175, 177 Цивільного процесуальногокодексу України. Недотримання обов`язкових вимог до змісту заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Дослідивши зміст поданої заяви та додані до неї документи, вважаю, що заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам Цивільного процесуальногокодексу України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Звертаючись до суду із вказаною заявою, заявником не було дотримано вимоги пункту 6 частини 3 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, яка передбачає, що позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору

Відтак, заява не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Пункт 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" №5 від 31 березня 1995 року передбачає, що при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Отже, лише коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до пункту 6 частини 1 статті 315 Цивільного процесуального кодексу України, громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа.

Проте, в порушення частини 2 статті 318 Цивільного процесуального кодексу України заявником ОСОБА_1 до заяви не приєднано довідки (листа) про те, що установа, яка видала документ, у даному випадку це Державний акт на право власності на земельну ділянку серії РВ №014483 та свідоцтво про народження № НОМЕР_2 , свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 та свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 , не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Згідно частини 5 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вбачається зі змісту заяви ОСОБА_1 , її вимоги про встановлення факту родинних відносин пов`язані зокрема з реалізацією прав на спадкування.

Суддя враховує правову позицію Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду висловлену в постанові від 22 вересня 2021 року у справі №591/5199/20 (провадження №61-19527св20), де Верховний Суд зазначив, що для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та іншої мети - ні.

Важливе значення має вимога про обов`язкове зазначення у заяві мети встановлення юридичного факту, оскільки мета дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне він правові наслідки. У заяві необхідно також вказати причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, та навести докази його існування.

До заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися такі документи та докази: 1) докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); 2) довідки органів реєстрації актів цивільного стану (далі - РАЦС) про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; 3) пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником.

Згідно з частиною 3 статті 42 Цивільного процесуального кодексу України, у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Поняття заінтересованих осіб в окремому провадженні обмежене за змістом. Заінтересованими будуть лише ті особи, взаємовідносини яких із заявником залежать від обставин, що підлягають встановленню і можуть вплинути на їх права та обов`язки.

Разом з тим, Верховний Суд України у своєму листі від 01 січня 2012 року вказує на те, що сторонами у справах окремого провадження є заявники, заінтересовані особи, які є спеціальними суб`єктами цього виду провадження. При визначенні кола заінтересованих осіб у встановленні факту слід враховувати їх юридичний інтерес, а саме: тоді, коли факти, що підлягають встановленню, можуть вплинути на їх права та обов`язки; якщо це організації та установи, в яких заявник буде реалізовувати рішення про встановлення факту.

Отже, заявнику слід зазначити серед заінтересованих осіб організацію/установу, в якій заявник буде реалізовувати рішення про встановлення факту.

Тому, вказуючи заінтересованою особою Дубровицький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Сарненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та Дубровицьку міську раду Сарненського району Рівненської області, заявник не обґрунтовує яким чином буде реалізовувати рішення суду про встановлення факту родинних відносин саме у даних установах.

Водночас, заінтересованими особами у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, або територіальні громади за відсутності інших спадкоємців за законом або за заповітом).

Як зазначає заявник, факт родинних відносин йому необхідно встановити з метою оформлення спадщини, проте до участі у справі ним не залучено спадкоємців за наявності, оскільки у заяві не зазначено про наявність чи відсутність інших спадкоємців за законом або за заповітом.

Таким чином, заявнику необхідно визначитися з колом заінтересованих осіб у справі, залучивши до участі у справі належних заінтересованих осіб, а також долучити до матеріалів заяви докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб), довідку органу реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану, а також довідку управління Держгеокадастру про можливість/неможливість внести до державного акту відповідні виправлення.

Зазначені недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі. Обов`язок щодо належного оформлення заяви та подачі необхідних документів покладено на заявника.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції прозахист правлюдини іосновоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Круз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення заяви без руху жодним чином не перешкоджає заявнику у доступі до правосуддя після усунення недоліків заяви.

За таких обставин, в силу частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, вважаю за необхідне заяву залишити без руху, надавши заявнику строк п`ять днів з дня вручення даної ухвали для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтею 185 Цивільного процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и в:

Залишити без руху заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Дубровицька міська рада Сарненського району Рівненської області, Дубровицький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Сарненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Головне управління Держгеокадастру у Рівненській області про встановлення факту, що має юридичне значення та надати заявнику для усунення вищевказаних недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького

районного суду К.М. Отупор