Справа № 293/578/25
Провадження № 2/293/392/2025
УХВАЛА

08 грудня 2025 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

за участі секретаря судового засідання Тишкевич К.Б.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Черняхові справу за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до ОСОБА_2 , за змістом якого просить:

- визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину, видане після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Котенко Іванною Миколаївною, на користь спадкоємця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою від 04.06.2025 суд позовну заяву ОСОБА_1 залишив без руху та надав позивачу строк для усунення виявлених недоліків.

17.06.2025 позивач на виконання вимог ухвали від 04.06.2025 подала заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою від 18.06.2025 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 15 липня 2025 року об 10:00 год.

Одночасно п.11 даної ухвали суд, в порядку ст. 84 ЦПК України, витребував у приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Котенко Іванни Миколаївни ( 12301, Житомирська область, Житомирський район, с-ще Черняхів, вул. Коростенська, 4, офіс 11), копію свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого на ім`я ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який загинув під час виконання бойового завдання ІНФОРМАЦІЯ_4 .

11.07.2025 на адресу суду від відповідача надійшли письмові пояснення по справі.

Ухвалою від 15.07.2025, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання від 15.07.2025, суд відклав підготовчий розгляд справи на 13.08.2025 на 14 год 30 хв., та витребував у приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Котенко І.М. матеріали спадкової справи, що заведена до майна померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

06.08.2025 від приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Котенко Іванни Миколаївни надійшла копія спадкової справи № 32/2023, що заведена до майна померлого ОСОБА_3 який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 13.08.2025, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання від 13.08.2025, суд відклав підготовчий розгляд справи на 24.09.2025.

Ухвалою від 24.09.2025, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання від 24.09.2025, суд відклав підготовчий розгляд справи на 09.10.2025.

Ухвалою від 09.10.2025, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України, занесена до протоколу судового засідання від 09.10.2025, суд відклав розгляд справи на 10.11.2025.

10.11.2025 сторони в судове засідання не з`явились, про дату час та місце розгляду справи були повідомлені своєчасно та належним чином.

Позивачка причини неявки суду не повідомила, хоча було повідомлена належним чином та своєчасно про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додатку «Viber» ( а.с. 212).

Ухвалою від 10.11.2025 суд закрив підготовчий розгляд справи та призначив справу до судового розгляду на 08.12.2025.

Позивач - ОСОБА_1 в судове засідання призначене на 08.12.2025 повторно не з`явилась. Про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином та своєчасно, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додатку «Viber» ( а.с. 218). Про причини неявки суд не повідомила.

Отже, позивачка про час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, однак повторно до суду не з`явилась.

Зазначене узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах: від 09 серпня 2019 року у справі № 906/142/18, провадження № 12-109гс19; від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, провадження № 14-507цс18 ; та правовою позицією Верховного Суду у постанові від 10.05.2023 року у справі № 755/17944/18.

За вказаних фактичних обставин, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, виходячи з наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

За приписами ст. 58, ч.ч. 3, 5 ст. 223 ЦПК України позивач може забезпечити свою участь в судовому засіданні особисто або шляхом участі повноважного представника, при цьому особиста участь позивача не позбавляє його права мати при розгляді справі й представника, неявка ж представника за умови участі позивача не є перешкодою в розгляді справи, відкладення розгляду справи у такому випадку є правом, а не обов`язком суду, коли з урахуванням обставин суд дійде поважності причин та підстав відкладення справи, в той час у разі одночасної повторної неявки позивача та його представника в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від цих учасників процесу надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, та не з`явлення безпосередньо позивача не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно положень п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України, суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведений правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду у справі № 522/22303/14-ц від 27.03.2020 та у справі № 658/1141/18 від 21.09.2020 .

З матеріалів справи убачається, що позивач повторно, неодноразово, не з`явилась у судове засідання, що вказує на зловживання позивачем своїми прецесуальними правами.

При цьому позивачка про день, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином. Неявка позивача у судове засідання позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

Відповідно до положень ст.223 ЦПК України в даному випадку відсутні правові підстави для відкладення судового засідання, оскільки позивач повторно не з`явилась у судове засідання для розгляду справи по суті.

Таким чином, відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, суд визнає, що позивач повторно не з`явилась до суду без поважних причин.

Відтак, враховуючи принцип розумності строків розгляду справи та те, що позивач повторно не з`явилась у судове засідання для розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 46, 47, 55, 84,223,247,257,258, 260, 261,268, 353,354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину залишити без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

2. Роз`яснити позивачу, що в силу положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Інформацію щодо справи учасники справи можуть отримати на офіційному веб порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: https://cr.zt.court.gov.ua/sud0624/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана: 08.12.2025

Суддя Людмила ЛОСЬ