05.03.2025 Єдиний унікальний номер 624/859/24
Провадження номер 2/205/600/25
05 березня 2025 рік м. Дніпро
Ленінський районний суд м.Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Бізяєвої Н.О.
за участю секретаря судового засідання Михайленко Ю.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Дніпро, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
У вересні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до Кегичівського районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу (єдиний унікальний номер справи 624/859/24).
В обґрунтуванні позову зазначено, що з 02.02.2017 року вона перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі, дітей у шлюбі у них немає, спільного майна також. Указує, що після укладання шлюбу з відповідачем близько 6 місяців проживала у АДРЕСА_1 . Проте спільне життя з відповідачем не склалося у зв`язку з різними релігійними вірами, національних звичок, виховання, мали різні погляди на сімейні цінності. Зазначає, що шлюб носить формальний характер, а його збереження суперечитиме її інтересам.
Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 18 листопада 2024 року постановлено цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська, куди остання надійшла 10 грудня 2024 року.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 11 грудня 2024 року, цивільну справу №624/859/24 прийнято до свого провадження та призначено справу до розгляду, встановлено відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву.
Відзив на позовну заяву від відповідача до суду не надходив.
Позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву про розгляд справи без участі позивача, позов підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити. Не заперечувала проти заочного розгляду справи та ухвалення у справі заочного рішення.
Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
З огляду на вказані обставини та приписи процесуального закону, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін, які повідомлені про розгляд справи належним чином.
Оскільки відповідач у встановлений судом строк не подала до суду відзив на позовну заяву, тому суд на підставі ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами.
Зважаючи на викладене, суд, відповідно до положень статей 280, 281 ЦПК України, ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянкою України та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянином Королівства Марокко, Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 02 лютого 2017 року зареєстровано шлюб, актовий запис №122, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .
З матеріалів справи слідує, що відповідач ОСОБА_2 є громадянином Королівства ОСОБА_4 .
З урахуванням наведеного, суд під час вирішення вищевказаної справи повинен керуватися положеннями Закону України "Про міжнародне приватне право" (далі - Закон).
Пунктом 2 ч. 1 ст. 1 Закону встановлено, що іноземний елемент - ознака, яка характеризує приватноправові відносини, що регулюються цим Законом, та виявляється в одній або кількох з таких форм: хоча б один учасник правовідносин є громадянином України, який проживає за межами України, іноземцем, особою без громадянства або іноземною юридичною особою; об`єкт правовідносин знаходиться на території іноземної держави; юридичний факт, який створює, змінює або припиняє правовідносини, мав чи має місце на території іноземної держави.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону вибір права - право учасників правовідносин визначити право якої держави підлягає застосуванню до правовідносин з іноземним елементом.
Зі статті 7 Закону слідує, що при визначенні права, що підлягає застосуванню, суд чи інший орган керується тлумаченням норм і понять відповідно до права України.
Згідно зі ст. 55 Закону право на шлюб визначається особистим законом кожної з осіб, які подали заяву про укладення шлюбу. У разі укладення шлюбу в Україні застосовуються вимоги Сімейного кодексу України щодо підстав недійсності шлюбу.
Статтею 63 Закону встановлено, що припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.
Згідно зі статтею 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження, під час шлюбу та під час його розірвання.
Відповідно до статті 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (ч. 1 ст. 24 СК України).
За приписами частин третьої, четвертої статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 110, ст. 112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім`я фактично розпалася, подальше збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивача, тому наявні підстави для задоволення позову.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати, понесені ОСОБА_1 по сплаті судового збору, слід стягнути з відповідача.
Керуючись ст. 76-81, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянкою України та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянином Королівства Марокко, зареєстрований Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 02 лютого 2017 року, актовий запис №122 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення в повному обсязі складено 07 березня 2025 року.

Суддя: Н.О. Бізяєва