Провадження № 2/357/1034/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Пустовій Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дуднік Ірина Володимирівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

І. Позиція сторін у справі.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 . Спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 є позивач та її сестра ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто за 11 днів до смерті матері ОСОБА_3 помер батько позивача - ОСОБА_4 . Позивач вказує, що смерть обох батьків з різницею в одинадцять днів була сильним стресом, та позивач домовилась із сестрою ОСОБА_2 поки не вступати у спадщину, а оформити її згодом. Смерть батьків вплинула на здоров`я позивача, а тому вона у встановлений законом шестимісячний строк не змогла звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, окрім того перебувала на стаціонарному лікуванні у медичному закладі. 22.02.2022 року почалося повномасштабне вторгнення РФ в Україну і питання оформлення спадщини відклалося на невизначений термін. Згодом, у серпні 2024 року, позивач звернулась до нотаріуса з метою оформлення спадкових прав, однак приватний нотаріус ОСОБА_5 повідомила, що ОСОБА_1 пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. Позивач, посилаючись на ч. 3 ст. 1272 ЦК України, просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Заперечуючи позовні вимоги, ОСОБА_2 подала відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач у встановлений законом шестимісячний строк подала заяву про прийняття спадщини за законом після смерті матері - ОСОБА_3 . Відповідач стверджує про відсутність домовленості між сторонами щодо оформлення спадщини в інший період. 30.09.2021 року приватним нотаріусом Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дуднік І.В. було заведено спадкову справу до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , за № 39/2021. У відзиві відповідач ставить під сумнів лікування ОСОБА_1 з 09.11.2021 року по 19.11.2021 року в стаціонарі. Відповідач заперечує наявність поважних причин у позивача для пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідач вказує, що позивач протягом 6 місяців від дня відкриття спадщини не вчиняла ніяких дій щодо прийняття спадщини та не надала доказів які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, а тому розцінює вказану бездіяльність як відмову від спадщини. Спадщина відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто до впровадження в Україні воєнного стану, а тому війна не може розглядатися поважною причиною неприйняття вчасно спадщини.

ІІ. Процесуальні дії та рішення у справі.

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області своєю ухвалою від 27.08.2024 прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначив підготовче засідання (а.с. 23-24).

29.09.2024 представник позивача ОСОБА_6 сформував через систему «Електронний суд» клопотання про відкладення розгляду справи (а.с. 34-36).

21.10.2024 представник позивача Коваль О.П. подав клопотання про долучення до матеріалів справи довідки № 49, виданої Київською міською клінічною лікарнею № 12 (а.с. 39-40).

Ухвалою суду від 22.10.2024, занесеною до протоколу судового засідання закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до розгляду по суті (а.с. 41-42).

24.10.2024 відповідач ОСОБА_2 ознайомилась з матеріалами цивільно справи та отримала копію ухвали про відкриття провадження по справі, примірник позовної заяви (а.с. 45).

29.10.2024 відповідач подала відзив на позовну заяву (а.с. 46-54).

01.11.2024 ОСОБА_2 подала клопотання про витребування доказів (а.с. 58-63).

01.11.2024 представник позивача Коваль О.П. подав клопотання з процесуальних питань, в якому просив не враховувати поданий відзив, у зв`язку з пропущенням строку на його подання (а.с. 64).

Ухвалою суду від 01.11.2024, занесеною до протоколу судового засідання, приєднано до матеріалів справи відзив на позовну заяву, оскільки доказів про обізнаність відповідача, в період до 24.10.2024 р., щодо розгляду даного спору, матеріали справи не містили.

Ухвалою суду від 01.11.2024 задоволено клопотання відповідача про витребування з Київської міської клінічній лікарні № 12 інформацію чи перебувала гр. ОСОБА_1 , на стаціонарному лікуванні у Київській міській клінічній лікарні № 12 у період з 09.11.2021 року по 19.11.2021 року (а.с.68-69).

02.12.2024 представник позивача ОСОБА_7 на електронну адресу суду подав клопотання про відкладення розгляду справи (а.с. 74-77).

06.12.2024 на адресу суду, на виконання вимог ухвали суду від 01.11.2024, надійшла відповідь Київської міської клінічної лікарні № 12 (а.с. 83).

20.01.2025 представник позивача Кузьменко Є.А. подав клопотання про приєднання до матеріалів справи документів (а.с. 87-89).

Ухвалою суду від 21.01.2025, занесеною до протоколу судового засідання, поновлено позивачу строк для подання доказів та долучено до матеріалів справи докази (а.с. 90-91).

27.01.2025 відповідач ОСОБА_2 подала додаткові письмові пояснення (а.с.93-101).

03.03.2025 представник позивача Кузьменко Є.А. подав клопотання про долучення до матеріалів справи диску із звукозаписом (а.с. 106-107), додаткові пояснення по справі (а.с. 108-115).

Ухвалою суду від 03.03.2025, занесеною до протоколу судового засідання, залишено без розгляду клопотання представника позивача про долучення до матеріалів справи диску, на підставі ст. 126 ЦПК України.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та її представник Кузьменко Є.А. підтримали позовні вимоги.

Відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги не визнала.

Третя особа приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дуднік І.В. в судове засідання не з`явилась, про дату та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають до задоволення з наступних підстав.

ІІІ. Фактичні обставини справи.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір сторін - ОСОБА_3 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 8).

Після смерті ОСОБА_3 , відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 .

Встановлено, що 15.08.2024 приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дуднік І.В. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ОСОБА_1 пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. Також, з даної постанови нотаріуса слідує, що спадкоємець першої черги ОСОБА_2 подала заяву про прийняття спадщини в установлений строк. Ніхто інший із заявою про прийняття спадщини чи про відмову до нотаріуса не звертався. ОСОБА_2 заяву про включення в коло спадкоємців ОСОБА_1 не подала (а.с. 12-13).

Встановлено, що позивач надала суду не достовірний і недопустимий доказ в підтвердження свого лікування в КНП Київській міській клінічній лікарні № 12 у період з 09.11.2021 року по 19.11.2021 р., оскільки на запит суду даний медичний заклад надав інформацію, що ОСОБА_1 у вказаний період до цього лікувального закладу за медичною допомогою не зверталася (а.с. 40, 83).

Встановлено, що ОСОБА_1 10.08.2022 року зверталася до Білоцерківського відділу ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області із заявою про обмін паспорта зразка 1994р. на паспорт громадянина України у вигляді ІД-картки у зв`язку із досягненням 45-річного віку та оформила паспорт 26.08.2022року (а.с.89).

ІV. Позиція суду та оцінка аргументів сторін.

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Позивач просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті матері.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, як роз`яснено в цьому пункті вказаної Постанови Пленуму, суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

В судовому засіданні встановлено, що спадщину за законом після смерті матері прийняла одна з двох її доньок - ОСОБА_2 , відповідач у справі, подавши протягом 6 місяців з дня відкриття спадщини, відповідну заяву. Відповідач заперечує включення позивача в коло спадкоємців.

В п.2 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказується, зокрема, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування поважності причин пропуску цього строку. Так, поважними визнаються: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Як було з`ясовано судом, позивач не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця у встановлений шестимісячний строк, і, уточнивши в судовому засіданні причини пропуску цього строку, ОСОБА_1 та її представник посилалися на відсутність у позивача оновленого паспорта з вклеєним фото, так як позивачу виповнилося 45 років. Суду надані докази, що позивач 10.08.2022 року зверталася до Білоцерківського відділу ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області із заявою про обмін паспорта та через 16 днів, 26.08.2022 року вона отримала паспорт громадянина України у вигляді ІД-картки. Однак відсутні будь-які дані, що відсутність у позивача ІД-картки слугували перепоною в подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Також, позивач зазначила ще причини пропуску строку для прийняття спадщини це тяжкий її психологічний стан після смерті батьків, погіршення зору та існуючу із сестрою домовленість про оформлення спадкових прав в пізніший період.

Однак наведеному не надано доказів. Відповідач заперечує існування домовленості про спільне оформлення спадщини. Та й взагалі, необгрунтовано сенс такої домовленісті про неприйняття спадкоємцями спадщини в установлений законом строк.

Відповідач в судовому засіданні пояснила, що в їхній родині існувала домовленість, що спадкова квартира має належати лише відповідачу, яка за життя батьків допомагала утримувати це житло, а позивачу батьки раніше придбали квартиру. Позивач заперечила наведену домовленість, але визнала, що відповідач за життя батьків замінила в їхній квартирі два вікна, радіатори, бойлер.

Погіршення зору та перебування у депресії у зв`язку зі смертю батьків, не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки глибокі душевні страждання у зв`язку зі смертю близької чи знайомої людини відчуває переважна більшість людей. Законодавець, встановлюючи строк для прийняття спадщини тривалістю шість місяців для усіх спадкоємців, очевидно враховував, морально-психологічну сторону прийняття спадщини для спадкоємців. (постанова ВС від 20.01.2021 по справі №752/11156/18-ц).

Оскільки підстави, на які посилається позивач (погіршення зору, необхідність замінити паспорт, усна домовленість із сестрою), з урахуванням зазначених норм права та релевантної практики Верховного Суду, не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, а тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері.

Аналізуючи встановлені обставини по справі, суд вважає, що у позивача не існувало вагомих перешкод для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач володіла інформацією щодо смерті своїх батьків, та як слідує з наданих доказів, оформлення паспорта нового зразка займає два тижні часу, а тому позивач необгрунтувала чому не оформила новий паспорт в інший період. Крім того, позивач не надала доказів, що із паспортом старого зразка вона зверталася до нотаріуса і з цього приводу отримала відмову в прийнятті заяви.

Позивач не скористалася своїм правом на прийняття спадщини та протягом тривалого часу, не вчиняла дій, спрямованих на захист своїх прав та інтересів.

Наразі, позивачем не надано належних та допустимих доказів, надавши належну правову оцінку яким, суд мав би можливість дійти обґрунтованого висновку про задоволення позову. Позивач скористалася своїм правом на судовий захист, однак її позиція не знайшла свого підтвердження в ході судового розгляду справи.

Оскільки суд відмовляє в задоволенні позову, то судові витрати покладаються на позивача (ст. 141 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216,1218, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 77, 81, 133, 141, 259, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дуднік Ірина Володимирівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду виготовлено 07.03.2025 року

Суддя О. Я. Ярмола