Справа № 176/431/25
У Х В А Л А

05 березня 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкін І.Б., ознайомившись з матеріалами позовної заяви адвоката Платошина Олега Миколайовича, що діє в інтересах позивача ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради, третя особа: державний нотаріус Жовтоводської державної нотаріальної контори Водолазька Тетяна Федорівна про визнання права власності на квартиру у порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

У провадження суду надійшла позовна заява на підставі ухвали Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 04 лютого 2025 року, якою матеріали вказаної позовної заяви передано на розгляд Жовтневому районному суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Вивченням змісту матеріалів позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України з наступних підстав.

Так, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Представником позивача разом із позовною заявою подано клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору, посилаючись на ст.8 Закону України Про судовий збір. В обгрунтування вказав, що позовна заява про визнання права власності у порядку спадкування на квартиру стосується житлових прав позивача, а також те, що остання не має матеріальної можливості сплатити судовий збір, оскільки її дохід складається лише з пенсії. Крім того зазначив, що ОСОБА_1 є внутрішньо переміщеною особою та підлягає гарантіям та пільгам, пов`язаними з Законом України Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб

Дослідивши вищевказане клопотання, суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з частиною 1, 3 статті 133 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч.1, 2 ст.8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Положення Закону України Про судовий збір не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Отже, стаття 136 ЦПК України, ст.8 Закону України Про судовий збір передбачають право суду, а не обов`язок відстрочити, розстрочити, зменшити розмір, або звільнити від оплати судових витрат, враховуючи майновий стан сторони.

Аналіз вказаних норм дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Положеннями пункту 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.12 ЦПК України, повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнити від сплати судового збору суд може за наявності даних про такий майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору, що узгоджується із позицією Верховного Суду від 02.08.2019 року у справі №761/12145/17.

У ст.129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, посилаючись на неможливість сплати судового збору, позивачем та її представником не додано до клопотання про звільнення від сплати судового збору жодного доказу на підтвердження майнового стану позивача, відсутності інших доходів, окрім пенсії, в тому числі державних виплат як тимчасово переміщеної особи чи інших доказів.

Перевіривши доводи позивача та її представника, суддя дійшов висновку, що клопотання про звільнення від сплати судового збору є необґрунтованим та задоволенню не підлягає, оскільки вказані обставини нічим об`єктивно не підтверджуються та до позовної заяви не додано будь-яких доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору.

Варто зазначити, що відмова у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви не може вважатися обмеженням доступу до суду у розумінні п.1 ст.6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Разом з тим, необхідно роз`яснити позивачу, що вона не позбавлена права звернутись з повторним клопотанням щодо відстрочки, розстрочки сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, до якого долучити відповідні докази.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначає, що відповідно до ч.1 ст.4 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою підприємцем у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір підлягає сплаті за наступними платіжними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Покр.р /22030101,

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0004648

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;_____РНКОП (ЄДРПОУ) платника, судовий збір за позовом.

Також, за загальним правилом, встановленим у абз.2 ч.1 ст.177 ЦПК України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно з ч. 6-7 ст.43 ЦПК України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Так, представником позивача до позовної заяви, яка подана в електронній формі, не додано доказів її направлення з доданими документами третій особі, що свідчить про неналежне виконання вимог абз.2 ч.1 ст.177 ЦПК України.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позов подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позову без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання адвоката Платошина Олега Миколайовича, що діє в інтересах позивача ОСОБА_1 про звільнення позивача від сплати судового збору.

Позовну заяву адвоката Платошина Олега Миколайовича, що діє в інтересах позивача ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради, третя особа: державний нотаріус Жовтоводської державної нотаріальної контори Водолазька Тетяна Федорівна про визнання права власності на квартиру у порядку спадкування залишити без руху, надавши у строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали в зазначений строк позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернена їм зі всіма доданими до неї документами.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І. Б. Чайкін