Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.03.2025

м.Заставна

Заставнівський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді Шевчук Р.М.,

за участю секретаря судового засідання Шпаковської К.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Заставна цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Козловська Юлія Павлівна, до територіальної громади Старостинського округу № 2 с.Прилипче Кострижівської селищної об`єднаної територіальної громади в особі Кострижівської селищної ради Чернівецького району Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Першотравневого районного суду м.Чернівців від 17.12.2024 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади Старостинського округу № 2 с.Прилипче Кострижівської селищної об`єднаної територіальної громади в особі Кострижівської селищної ради Чернівецького району Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передано для розгляду за підсудністю до Заставнівського районного суду Чернівецької області.

Відповідно до вимог статті 31 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються,справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Ухвалою судді Заставнівського районного суду Чернівецької області від 28.01.2025 року прийнято провадження до розгляду.

Позивач ОСОБА_1 , звернулася до суду із позовом до відповідача, в якому просить визначити їй додатковий трьохмісячний строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її матері ОСОБА_2 .

Підставою для звернення до суду із вказаною позовною заявою є та обставина, що після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилася спадщина на належне їй майно. Вона є спадкоємцем першої черги за законом. З метою оформлення спадщини вона звернулася до приватного нотаріуса Чернівецького районного нотаріального округу Чернівецької області, однак постановою нотаріуса їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Козловська Ю.П. в судове засідання не з`явилися, надали до суду заяву в якій просять справу розглядати у їх відсутності. Позов підтримують повністю.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про визнання позову та з проханням розглянути справу у його відсутності.

У відповідності до вимог ч. 4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, приймаючи визнання відповідачем позову, оскільки це не суперечить Закону, а також правам та інтересам сторін, не порушує свободи чи інтереси інших осіб, та відповідає вимогам ч. 4 ст. 206 ЦПК України, ухвалює рішення про задоволення позову.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, що узгоджується з положеннями ст.223 ЦПК України.

Фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося, з огляду на положення ст.247 ч.2 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

В статті 55 Конституції України закріплено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, прав та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджено копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 9).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне їй майно.

Позивач є спадкоємцем за законом. ОСОБА_3 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , її матір`ю згідно свідоцтва про народження від 23.02.1971 року серії НОМЕР_2 зазначено: ОСОБА_2 , що підтверджує факт їх родинних відносин як доньки та матері. В подальшому, ОСОБА_3 вийшла заміж за ОСОБА_4 , та після одруження їй присвоєно прізвище « ОСОБА_5 », що стверджено копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 (а.с. 12).

Відповідно до копії Державного акту на право приватної власності на землю серії ЧВ №016822, виданого на підставі розпорядження Заставнівської районної державної адміністрації за № 263-р від 11.07.2002 року, ОСОБА_2 передано у приватну власність земельну ділянку площею 2,28 га, земельна ділянка розташована на території Прилипченської сільської ради, землю передано для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 86 (а.с.15).

Іншою спадкоємицею, після смерті ОСОБА_2 є її інша донька ОСОБА_6 , яка в свою чергу спадщину не прийняла, на неї не претендує, зазначене вбачається з заяви про відмову від спадщини від 06 серпня 2024 року (а.с.11).

Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Частина 1 ст.1270 ЦК України визначає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Разом з тим, особа, яка не прийняла спадщину у встановлений законом строк, може звернутися до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної норми, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має ураховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Згідно з пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину.

Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

06 серпня 2024 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Чернівецького районного нотаріального округу Бурдейної Г.П. із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право власності за законом після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , однак їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки нею пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, що вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 15 серпня 2024 року(а.с.14).

Судом встановлено, що у встановлений законом строк після відкриття спадщини, позивачка не звернулася до нотаріуса, оскільки є юридично не обізнаною щодо строків на подання заяви про прийняття спадщини, являється єдиним спадкоємцем яка виявила бажання оформити спадщину, у встановлений законом строк не відмовилась від неї, тому вважала, що має право в будь-який момент оформити своє спадкове право на спадщину після смерті матері ОСОБА_2 .

Отже, необізнаність позивачки із вимогами законодавства та її хибні наміри оформити в будь-який час свої права на спадкове майно об`єктивно унеможливлювали своєчасне подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті матері.

Згідно положень постанови Верховного Суду від 26.06.2019 року, справа №565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України і у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком.

Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб.

Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Крім того, згідно з усталеною практикою ЄСПЛ Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або примарних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32).

«Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу.

Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, а також «законне сподівання» на отримання «активу», суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини та наявність підстав для визначення ОСОБА_1 , додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дати набрання рішення законної сили.

Керуючись ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 76-89, 206, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 , додатковий строк тривалістю в три місяці з дати набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення до Чернівецького апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Шевчук Р.М.