ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
28 листопада 2025 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді Самухи В.О., за участю секретаря судового засідання Беленчук Я.В., представниці позивачки Мошківської О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів,-
26 серпня 2025 року на адресу Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява, подана ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Мошківська Олена Миколаївна, до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів.
Зі змісту позовних вимог слідує, що 26 грудня 1997 року між сторонами спору був укладеним шлюб, який в подальшому був розірваним 07 грудня 2010.
В подальшому у сторін спору народилась донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Донька проживає з матір`ю.
20 листопада 2019 року Фастівським міськрайонним судом Київської області в цивільній справі № 381/2193/19 було ухвалено рішення в цивільній справі про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліментів на утримання доньки в твердій грошовій сумі 1 500 гривень щомісячно.
Зазначене рішення суду набрало законної сили і було зверненим до примусового виконання, а 22 січня 2020 року відкрито виконавче провадження № 61037908.
Позивачка покликається на те, що зазначений вище розмір аліментів не забезпечує умов для нормального розвитку та матеріального стану дитини з огляду на істотні інфляційні процеси та дорослішання дитини, що відповідно збільшує необхідність витрат на неї.
Також позивачка стверджує, що майновий стан відповідача покращився, відповідач є військовослужбовцем військової частики НОМЕР_1 , де за 9 місяців 2024 року отримав 1 068 138,70 гривень і за 3 місяці 2025 року отримав 378 500,35 гривень.
З урахуванням викладеного, позивачка вважає, що існують підстави для зміни способу стягнення аліментів та стягнення з відповідача аліментів у розмірі частки від усіх його доходів щомісячно, але не менше 50 відсотків розміру прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
В судовому засіданні в режимі відео конференції приймала участь представниця позивачки.
Позивачка та відповідачка були належним чином повідомлені про час і дату проведення судового засідання. При цьому, конверт, направлений за адресою зареєстрованого місця проживання відповідача повернувся з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».
Неявка зазначений вище осіб в силу приписів частини 1 статті 223 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи, тому судове засідання було проведеним без їхньої участі.
В судовому засіданні представниця позивачки підтримала заявлені позовні вимоги, додатково повідомила, що з урахуванням загального подорожання життя та дорослішання дитини, збільшився її рівень матеріальних потреб, що свідчить про погіршення матеріального становища останньої, натомість, матеріальне становище позивача покращилось, так як він перебуває на військовій службі і отримує належне матеріальне забезпечення.
Заслухавши пояснення представниці позивача та дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні обставини справи.
Так, судом встановлено, що 26 грудня 1997 року між сторонами спору був укладеним шлюб, який в подальшому був розірваним 07 грудня 2010.
Зазначені обставини підтверджуються копією свідоцтва про одруження від 26 грудня 1997 року серія НОМЕР_2 та копією свідоцтва про розірвання шлюбу від 07 грудня 2010 року, серія НОМЕР_3 (а. с. 19, 20).
У сторін спору народилась донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Донька проживає з матір`ю. Зазначені обставини підтверджуються копією свідоцтва про народження від 08 листопада 2013 року, серія НОМЕР_4 , та витягом з реєстру територіальної громади (а. с. 21, 22).
20 листопада 2019 року Фастівським міськрайонним судом Київської області в цивільній справі № 381/2193/19 було ухвалено рішення в цивільній справі про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліментів на утримання доньки ОСОБА_3 в твердій грошовій сумі 1 500 гривень щомісячно, починаючи з 10 червня 2019 року і до досягнення повноліття. По справі було видано виконавчий лист.
Зазначене рішення звернено до примусового виконання. До матеріалів справи долучена копія постанови про відкриття виконавчого провадження № 61037908 від 22 січня 2020 року (а. с. 27-27, зворот).
До матеріалів справи долучена довідка про доходи відповідача, зі змісту якої слідує, що відповідач проходить службу у військовій частині НОМЕР_1 та отримує грошове забезпечення. Розмір доходів відповідача істотно зріс порівняно з 2 кварталом 2024 року (а. с. 31, 31 зворот).
Дитина сторін спору навчається в Борівському академічному ліцеї Фастівської міської ради Київської області в 6-Б класі. Зазначена обставина підтверджується довідкою № 298 від 31.07.2025 року (а. с. 28).
Встановивши зазначені обставини справи, суд вважає, що спірні правовідносини сторін урегульовані правовими нормами СК України, які регламентують правила щодо сплати аліментів, визначення способу стягнення аліментів та зміни розміру аліментів, стягнених судом.
Так, згідно приписів частини 1 статті 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно приписів частини 3 статті 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Згідно приписів частини 1 статті 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує:
1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини;
2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів;
3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина;
3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав;
3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів;
4) інші обставини, що мають істотне значення.
Згідно приписів частини 2 цієї статті, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.
Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Згідно приписів частини 1 статті 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.
Згідно приписів частини 1 статті 192 СК України, розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Також, суд вважає, що до спірних правовідносин сторін спору можуть бути застосованими наступні релевантні правові позиції.
Згідно зі статтею 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Зазначене також роз`яснено судам у пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів».
Ураховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не є незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.
СК України передбачає підстави для зміни розміру аліментів, визначеного за рішенням суду, але не пов`язує їх зі способом присудження (частина третя статті 181 СК України). Стаття 192 СК України тільки вказує на можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених в судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
З огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями статті 192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів у певній твердій грошовій сумі та навпаки).
При розгляді позовів, заявлених із зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки стаття 192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (стаття 182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», стаття 183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», стаття 184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»).
З урахуванням наведених обставин справи, правових норм, що регулюють спірні правовідносини, та релевантних правових позицій ВС, суд приходить до висновку про існування підстав для задоволення позовних вимог та зміни способу стягнення аліментів.
Зокрема, суд погоджується з тим, що внаслідок істотних інфляційних процесів в Україні та поступового дорослішання дитини, доньки сторін спору, зросла потреба у її матеріальному забезпеченні у розмірі більшому, ніж Рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20 листопада 2019 року в цивільній справі № 381/2193/19
Відповідачем зазначено обставин, які б свідчили про неможливість сплати ним аліментів у розмірі, зазначеному в позовній заяві а саме, у розмірі частини його заробітку (доходу).
Матеріали справи свідчать, що після призову відповідача на військову службу та нарахування йому грошового забезпечення його матеріальний стан істотно покращився, порівняно з рівнем доходів за 2 квартал 2024 року.
Суд враховує, що стягнення зазначеного розміру аліментів для однієї дитини є усталеним в судові практиці і судом не встановлено обставин, які б свідчили про необхідність стягнення аліментів у меншому розмірі.
Отже, задоволення позовних вимог і стягнення з відповідача на користь позивачки аліментів на утримання їхньої малолітньої доньки у розмірі частки від його заробітку (доходу) забезпечити справедливий баланс в розподілі обов`язків щодо утримання дитини та буде спрямованим на забезпечення найкращих інтересів дитини.
На підставі приписів статті 141 ЦПК України, суд стягує з відповідача в дохід держави 1 211,20 гривень, суму судового збору, що підлягала сплаті за подання позовної заяви, так як позивачка в силу приписів статті 5 Закону України «Про судовий збір» є звільненою від сплати судового збору за подання позовної заяви.
Враховуючи вище викладене, керуючись приписами статті 180-183, 192 СК України, статті 4, 12, 81, 141, 258-265, 280-289, 354 ЦПК України, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів - задовольнити.
Змінити спосіб стягнення аліментів, визначений згідно із Заочним Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20 листопада 2019 року по справі № 381/2193/19 та стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 , аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у розмірі частини його заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дати набрання рішенням законної сили і до досягнення донькою повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у сумі 1 211,20 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Повний текст рішення буде виготовлено 03.12.2025 о 12-30 год.

Інформація про учасників справи:

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_6 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя Самуха В.О.