У Х В А Л А

28 лютого 2025року м. Київ

Справа № 366/3397/3

Провадження: № 22-ц/824/4004/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т. О., суддів Нежури В. А., Соколової В. В.,

розглянувши апеляційну скаргу адвоката Кондратенка Михайла Олександровича в інтересах ОСОБА_1

на рішення Іванківського міськрайонного суду Київської області від 16 вересня 2024 року, ухвалене під головуванням судді Корчкова А. А.,

у справі за позовом керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Вишгородської районної державної адміністрації, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , третя особа: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України», про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження земельними ділянками лісогосподарського призначення, визнання недійсним розпорядження Іванківської районної державної адміністрації, визнання недійсними державних актів на право власності на земельні ділянки та повернення на користь держави земельних ділянок,

у с т а н о в и в:

Рішенням Іванківського районного суду Київської області від 16 вересня 2024 року у задоволенні позову керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської областівідмовлено.

Повний текст рішення складено 07.10.2024.

Не погодившись із мотивувальною частиною судового рішення, адвокат Кондратенко М. О. в інтересах ОСОБА_1 направив 07 листопада 2024 року через систему «Електронний суд» апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 грудня 2024 року апеляційну скаргу адвоката Кондратенка Михайла Олександровича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Іванківського міськрайонного суду Київської області від 16 вересня 2024 року залишено без руху, з наданням строку для подання до суду відповідного клопотання (заяви) із зазначенням підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що є предметом оскарження, тадля сплати судового збору у 19352, 60 грн за звернення до суду з апеляційною скаргою.

Залишаючи апеляційну скаргу без руху, суд виходив з того, що апеляційна скарга подана адвокатом Кондратенком М. О. в інтересах ОСОБА_1 з пропуском строку на апеляційне оскарження, визначеного ст. 354 ЦПК України.

При цьому, судом встановлено, що рішення Іванківського районного суду Київської області від 16 вересня 2024 року ухвалено судом першої інстанції за відсутності учасників справи.

Повний текст рішення Іванківського районного суду Київської області від 16 вересня 2024 року було складено 07 жовтня 2024 року.

Апеляційна скарга на вказане судове рішення повинна бути подана у строк до 06 листопада 2024 року.

Скаржнику було запропоновано подати клопотання (заявою) про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, оскільки суд позбавлений процесуальної можливості вирішувати питання про поновлення строку на апеляційне оскарження з власної ініціативи.

Крім того, до апеляційної скарги долучено клопотання адвоката Кондратенка М.О. в інтересах ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Клопотання було обґрунтоване тим, що ОСОБА_1 перебуває у скрутному матеріальному становищі.

Вирішуючи порушене скаржником питання, суд виходив з наступного.

Відповідно до частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частин першої та другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі Креуз проти Польщі 28249/95 від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

У даному випадку необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак, таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів.

Скаржником до клопотання про відстрочення судового збору не було долучено доказів, які б пітверджували скрутне становище ОСОБА_1 .

Ураховуючи викладене, клопотання про відстрочення сплати судового збору було залишено судом без задоволення, оскільки передбачені частиною третьою статті 136 ЦПК України підстави для відстрочення сплати судового збору відсутні, та скаржнику, було запропоновано сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги із застосуванням коефіцієнта 0,8, для пониження відповідного розміру ставки судового збору, у розмірі 19352, 60 грн.

Згідно матеріалів справи, копія ухвали Київського апеляційного суду від 16 грудня 2024 року про залишення апеляційної скарги без руху була направлена на електронну адресу адвоката Кондратенка М. О., яка зазначена в апеляційній скарзі, та до електронного кабінету в системі «Електронний суд»

Згідно з частиною шостою статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

За змістом підпункту 15.16 пункту 15 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України створення та забезпечення функціонування ЄСІТСздійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС. Про початок функціонування ЄСІТСу складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох таких підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку.

З урахуванням положень статті 253 Цивільного кодексу України, які передбачають, що перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок, то підсистеми «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистема відеоконференцзв`язку офіційно розпочали функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Таким чином, на час постановлення апеляційним судом ухвали про залишення апеляційної скарги без руху названі підсистеми (модулі) ЄСІТС функціонують.

Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку.

Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в ЄСІТС.

Згідно з пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Тобто,чинним процесуальним законодавством передбачено два способи належного надсилання судом процесуальних документів - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», а у випадку, якщо учасник справи не має зареєстрованого Електронного кабінету, - документи надсилаються засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану таким учасником під час подання документів до суду.

У постанові Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі №465/6147/18 суд виходив із того, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Згідно довідки про доставку вихідної кореспонденції Кондратенко М. О. отримав ухвалу Київського апеляційного суду на електронну пошту та до електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» 17 грудня 2024 року.

Крім того, як убачається із матеріалів справи адвокат Кондратенко М О. в інтересах ОСОБА_1 знайомився із матеріалами справи 19 грудня 2024 року (т. 1. а. с. 234-236)

Станом на 28 лютого 2025 року ні ОСОБА_1 , ні його адвокат Кондратенко М. О. недоліки, визначені ухвалою Київського апеляційного суду від 16 грудня 2024 року, не усунули.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК Українисуд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Слід відмітити, що відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Окрім того, як неодноразово наголошував у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В судовому засіданні 27 лютого 2025 року адвокат Кондратенко М. О. зазначив, що ОСОБА_1 не має наміру виконувати вимоги ухвали Київського апеляційного суд від 16 грудня 2024 року.

За таких обставин, у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Кондратенка Михайла Олександровича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Іванківського міськрайонного суду Київської області від 16 вересня 2024 року слід відмовити.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Кондратенка Михайла Олександровича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Іванківського міськрайонного суду Київської області від 16 вересня 2024 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий: Т.О. Невідома

Судді: В. А. Нежура

В. В. Соколова