Справа № 134/2255/24
Провадження № 2/147/194/25
УХВАЛА

про залишення позову без руху

05 березня 2025 року с-ще Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області у складі:

головуючого судді Мудрак А.М.,

з участю секретаря Чудак Г.І.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на частку земельної ділянки в порядку спадкування за заповітом,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до Крижопільського районного суду вінницької області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на частку земельної ділянки в порядку спадкування за заповітом.

Ухвалою Крижопільського районного суду Вінницької області від 22.01.2025 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на частку земельної ділянки в порядку спадкування за заповітом передано до Тростянецького районного суду Вінницької області за підсудністю. Справа надійшла до суду 12 лютого 2025 року.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.02.2025 у справі №134/2255/24 (провадження 2/147/194/25) визначено головуючого суддю Мудрак А.М.

Ухвалою судді від 17 лютого 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче засідання.

Позивач ОСОБА_1 в підготовче засідання не з`явилась, 28.02.2025 на адресу суду поштовим зв`язком надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги підтверджує в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 в підготовче засідання не з`явився, 28.02.2025 на адресу суду поштовим зв`язком надійшла заява за підписом ОСОБА_3 про розгляд справи за його відсутності. Позовні вимоги визнає повністю. (Однак справжність підпису та ідентичність особи встановити неможливо, оскільки до заяви не додано документів, які посвідчують особу).

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про розгляд справи, клопотань про відкладення не надходило.

З врахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ч.11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Суд, ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, дійшов висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Позовними вимогами ОСОБА_1 є визнати право власності ОСОБА_1 на 1/8 частину земельної ділянки, кадастровий номер :01:004:0077, яка належала ОСОБА_4 , в порядку спадкування за заповітом після смерті матері ОСОБА_5 .

Згідно з ч.1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовні вимоги ОСОБА_1 стосуються визнання права власності в порядку спадкування за заповітом після смерті матері ОСОБА_5 на частину земельної ділянки, однак до позовної заяви не додано посилань на докази, які підтверджують факт прийняття спадщини позивачем після смерті матері, так і матір`ю ОСОБА_5 після смерті чоловіка ОСОБА_4 .

Окрім того, до позовної заяви не додано відповідних доказів, зокрема про відсутність інших спадкоємців, які прийняли спадщину, зокрема, спадкоємців, які відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини і вважаються такими, що прийняли спадщину, а також спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині після смерті ОСОБА_5 .

Відсутність такої інформації свідчить про передчасність звернення до суду, а у разі наявності такої інформації - про необхідність надання її суду в якості доказів.

Відповідно до ч.4 ст. 49 Закону України «Про нотаріат» на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Як роз`яснено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» при розгляді справ про спадкування суди мають звертати увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні.

Отже, реалізація права на звернення до суду із позовом про визнання права власності на частину майна в порядку спадкування за заповітом здійснюється після відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Однак у тексті позовної заяви та долучених до неї додатках не міститься інформації на підтвердження того, що на звернення позивача із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, нотаріусом було винесено постанову (лист-роз`яснення) про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Слід звернути увагу, що суд не вимагає від позивача надання суду відповідних доказів у справі, оскільки питання надання суду доказів врегульовано ст. ст. 83, 84 ЦПК України, а роз`яснює необхідність зазначення в позовній заяві про те, які саме докази підтверджують вказані позивачем обставини.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним і може підлягати обмеженням, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Пелевін проти України» від 20 травня 2010 року, «Наталія Михайленко проти України» від 30 травня 2013 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року. Відтак в кожному випадку позивач (заявник) при зверненні до суду із позовом (заявою) повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

За таких обставин позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на частку земельної ділянки в порядку спадкування за заповітом , підлягає залишенню без руху.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Керуючись ст. 187 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на частку земельної ділянки в порядку спадкування за заповітом, залишити без руху та надати строк для усунення указаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії ухвали.

Попередити позивача, що у разі невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк, його заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Мудрак