провадження № 2/294/79/25
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

04 березня 2025 року м. Чуднів

Суддя Чуднівського районного суду Житомирської області Білера І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з вище вказаним позовом до суду.

Ухвалою суду від 19.12.2024 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Зокрема позивачу необхідно було обґрунтувати в позові своє звернення до суду, враховуючи відсутність доказів наявності у подружжя спільних дітей, оскільки в даному випадку підставою звернення могла бути лише незгода відповідача із розірванням шлюбу в позасудовому порядку, тобто з позову не вбачалось, що між сторонами існував спір та відповідно до п.п. 3 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви про розірвання шлюбу, позивач мала б сплатити судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20 гривень.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху було надіслано на адресу позивачки, що вказана нею у позовній заяві. Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №020, ухвала повернулася до суду за закінченням терміну зберігання, що є достатнім для висновку про належне повідомлення сторони про ухвалу суду, про що також дійшла висновку Велика Палата Верховного Суду у справі № 800/547/17 у постанові від 25.04.2018.

Крім того, судом приймається до уваги те, що позов ОСОБА_1 пред`явлено до суду 14.10.2024, а ухвала Чуднівського районного суду Жимитосрької області постановлена 19.12.2024, а тому у позивача було достатньо часу з метою виявлення зацікавленості про результати розгяду справи.

Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Аналогічна позиця викладена в ухвалі Верховного Суду від 17.11.202 у справі № 560/5541/20.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки.

Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, суд дійшов висновку, що у встановлений в ухвалі від 19.12.2024 строк недоліки позовної заяви позивачем не усунуто.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ураховуючи те, що позивачем недоліки, зазначені в ухвалі, не усунуто позовна заява з додатками підлягає поверненню.

Керуючись ст. ст. 185, 353 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - визнати неподаною та повернути її разом з доданими до неї матеріалами позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвалу може бути оскаржено до Житомирського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя Ірина БІЛЕРА