Єдиний унікальний номер: 379/840/24
Провадження № 2/379/33/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

25 лютого 2025 року м. Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Шабрацького Г.О.,

за участю секретаря судового засідання Гопкало О.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Тараща цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_3 , Білоцерківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Київ) про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини. ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_3 , Білоцерківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Київ) про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини.

В обґрунтування своїх позовних вимог Позивач зазначив наступне.

Протягом тривалого часу він та ОСОБА_3 (Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог) підтримували відносини, між ними був інтимний зв`язок та любовні почуття.

Через деякий час йому стало відомо, що 21.05.2019 р. ОСОБА_3 одружилася з ОСОБА_4 . Однак час від часу Позивач зустрічався з ОСОБА_3 та при цьому в них були інтимні стосунки. ІНФОРМАЦІЯ_1 у ОСОБА_3 народилась донька - ОСОБА_5 . ОСОБА_3 стверджувала, що батьком дитини є ОСОБА_6 .

Народження дитини, як стверджувала ОСОБА_3 , від ОСОБА_2 , стало остаточною причиною розриву стосунків між Позивачем та ОСОБА_3 . Однак донедавна Позивач зустрівся з ОСОБА_3 , яка була з дитиною. При цьому Позивач виявив, що дитина дуже схожа на нього. Між Позивачем та ОСОБА_3 знову спалахнули почуття та вони стали проживати разом. Від ОСОБА_3 . Позивач дізнався, що вона не проживає з ОСОБА_4 і вони розлучилися. Позивач ОСОБА_1 запропонував ОСОБА_3 стати однією сім`єю та разом виховувати дитину, а також зробити генетичний тест, щоб дізнатись, хто насправді є батьком ОСОБА_5 . ОСОБА_3 на дану пропозицію погодилась та також виявила бажання дізнатись правду.

18 червня 2024 р. ОСОБА_1 отримав висновок про біологічне батьківство № MGU0648 від 18 червня 2024 р., відповідно до якого передбачуваний батько ОСОБА_1 не може бути виключений як біологічний батько досліджуваної дитини ОСОБА_5 . На основі аналізу 23 генетичних систем (локусів), ймовірність встановлення батьківства дорівнює 99,999%.

А тому Позивач хоче визнати своє батьківство щодо доньки ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою судді Таращанського районного суду Київської області від 26.07.2024 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснити за правилами за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою судді Таращанського районного суду Київської області від 17.12.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання позивач та його представник не з`явилися , від представника позивача- адвоката Коннової Н.І. надійшло до суду клопотання, в якому просила розглядати справу без її участі та участі позивача, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечувала

Відповідач ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України на офіційному веб-сайті судової влади України було розміщено оголошення про виклик відповідача. Враховуючи вимоги частини 11 статті 128 ЦПК України «з опублікуванням оголошення про виклик, відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Однак, відповідач своїм правом подати відзив на позовну заяву, у встановлений судом строк, не скористався в судове засідання не з`явиася заяв та клопотань не надіслав.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Причини неявки суду невідомі.

Представник третьої особи Білоцерківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Київ) в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, на адресу суду надав заяву про розгляд справи без участі представника третьої особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_5 , про що Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Київ) складено актовий запис про народження № 1412 (а.с.10)ю

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 батьком - ОСОБА_7 записаний ОСОБА_6 .

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , вбачається, що ОСОБА_6 та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб 21.05.2019 року (а.с.9).

Рішенням Таращанського районного суду Київської області № 357/11764/23 від 20.02.2024 року було розірвано шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 11-12).

Згідно з наданим до суду висновком про біологічне батьківство MGU0648 від 18 червня 2024, передбачуваний батько ОСОБА_1 не може бути виключений як біологічний батько досліджуваної дитини ОСОБА_5 . На основі аналізу 23 генетичних систем (локусів), ймовірність встановлення батьківства дорівнює 99,999% (а.с.13).

Отже, суд вважає повністю доведеним той факт, що ОСОБА_1 є біологічним батьком малолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

За таких обставин, вимога про визнання батьківства підлягає задоволенню.

Згідно ст. 7 Конвенції ООН «Про права дитини» від 20.11.1989 року - дитина, наскільки це можливо повинна знати своїх батьків і мати право на їх піклування за нею.

У відповідності до ч.1 ст.122 Сімейного кодексу України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Разом із тим, відповідно до ст.129 СК України, особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства.

Як вбачається зі ст.128 СК України підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.

У відповідності до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. При цьому дані докази повинні бути належними та достовірними, як це передбачено ст.ст. 77-79 ЦПК України.

Щодо предмету доказування у даній категорії справі, то СК України будь-яких особливостей не визначає. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі частини другої статті 128 СКУкраїни можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.

Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.

Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року).

Зважаючи на вищевикладене, незалежно від мети та учасників процесу, при розгляді питань щодо визнання батьківства обов`язковим є проведення судово-генетичної експертизи, яка і встановлює спорідненість та батьківство.

Відповідно до п. п.20 п.1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Відповідно до п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.

Відповідно до п. 2.16.4. Розділу II Правил на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.

За положеннями ст. 134 СК України, на підставі заяви осіб, зазначених у статтях 126, 127 СК України або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове свідоцтво про народження.

Відповідно до роз`яснень п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2008 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», за нормою ст.ст. 213, 215 ЦПК України, рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).

Виходячи з наведеного, враховуючи, що судом визнано позивача ОСОБА_1 батьком дитини- ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , підлягають також задоволенню вимоги позивача щодо внесення до відповідного актового запису цивільного стану про народження дитини відомостей про позивача як батька.

Враховуючи те, що позивачем не заявлено вимоги про розподіл судових витрат, суд приходить до висновку, що судові витрати слід залишити за позивачем.

Керуючись статтями 4,12,13,76-81,197,258,259,263-265,268,273,280, 354 ЦПК України, на підставі статтями 121, 122, 128, 129, 133, 134 СК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_3 , Білоцерківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Київ) про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини- задовольнити.

Визнати ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Біла Церква, РНОКПП - НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_1 , батьком дитини - ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Внести зміни до актового запису про народження №1412 ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , складений 17.11.2021 р. Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), а саме виключити з актового запису про народження відомості про батька дитини ОСОБА_8 та змінити запис про батька дитини, в якому зазначити батьком дитини ОСОБА_1 .

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а саме до Київського апеляційного суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст судового рішення виготовлено 05.03.2025.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1

Відповідач: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Треті особи:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Білоцерківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Київ), місцезнаходження: вул. Ярослава Мудрого, 22 , м. Біла Церква, Київська область, 09117, .

Суддя Таращанського районного суду Київської областіГригорій ШАБРАЦЬКИЙ