ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/72/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2025 року Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Заставенко М.О.,

з секретарем судового засідання Пічкур А.О.,

за участю

представника заявника Клечановської Ю.І. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_2 , зацікавлена особа Славутська міська об`єднана територіальна громада, про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2024 року ОСОБА_2 звернулася в Дарницький районний суд м. Києва із заявою, в якій просила встановити факт, що має юридичне значення, а саме родинних відносин між ОСОБА_2 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , та її матір`ю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Вказана заява обгрунтована тим, що ОСОБА_2 (дівоче прізвище ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , являється донькою ОСОБА_4 . Дівоче прізвище ОСОБА_4 було ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про її народження. У подальшому ОСОБА_6 у Московській області одружилася з ОСОБА_7 . Після розлучення з ОСОБА_7 її мати повернула свої дівоче прізвище ОСОБА_5 . 27.04.1968 ОСОБА_6 одружилася з ОСОБА_8 та змінила прізвище на ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб. У 1967 році заявниця одружилася з ОСОБА_10 та змінила своє прізвище ОСОБА_2 на ОСОБА_2 . Таким чином ОСОБА_4 , 1928 р.н., є матірю ОСОБА_2 , 1948 р.н. Через те, що неможливо отримати з Російської Федерації документи про шлюб та розлучення ОСОБА_6 з ОСОБА_7 , заявниця не має можливості їх надати нотаріусу для прийняття спадщини.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О. від 19.11.2024 відкрито провадження за вказаною заявою, справу призначено до розгляду по суті, витребувано у Славутської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4

04.12.2024 до суду надійшло клопотання Славутської міської ради про розгляд справу за відсутності заінтересованої особи, в якій також зазначено про те, що заперечень проти заяви вони не мають.

13.01.2025 та 21.01.2025 представник заявниці подала до суду клопотання про допит у якості свідка ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .

У судовому засіданні представник заявниці - адвокат Клечановська Ю.І. заяву про встановлення факту родинних відносин підтримала, просила задовольнити, посилаючись на обставини, зазначені у заяві.

Представник Славутської міської ради у судове засідання не прибув, у матеріалах справи міститься заява про проведення судового засідання у відсутність представника.

Суд, вислухавши пояснення представника заявниці, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Згідно із частиною першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частин першої, другої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

За змістом ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами

У відповідності до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику про справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31 березня 1995 року, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Згідно з п.7 Пленуму Верховного суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Чинне законодавство не містить вичерпного переліку засобів доказування, за допомогою яких має підтверджуватися факт родинних відносин, тому застосовуються загальні правила щодо доказів та обов`язків щодо доказування.

У постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі № 638/15738/17 (провадження № 61-15921св19) зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним.

Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що ОСОБА_6 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , в с. Буртин, Полонський р-н, Хмельницька область, що підтверджується свідоцтвом про народження (а. с. 11).

Відповідно до свідоцтва про народження від 14.08.1948, ОСОБА_2 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 в Московській області, її батьками записані ОСОБА_7 та ОСОБА_15 (а. с. 12).

Згідно зі свідоцтва про одруження від 31.12.1967 року, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уклала шлюб 31.12.1967 року та змінила прізвище на « ОСОБА_2 » (а. с. 14).

Як вбачається із свідоцтва про одруження від 27.04.1968 року, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 уклала шлюб 27.04.1968 року та змінила прізвище на « ОСОБА_6 » (а. с. 13).

Відповідно до інформації з будинкової книги на будинок АДРЕСА_1 , вказаний будинок на підставі договору про надання у безстрокове користування земельною ділянкою, належить ОСОБА_15 та у вказаному будинку зареєстровані були ОСОБА_15 та ОСОБА_2 . У подальшому у звязку зі міною паспорта у будинку зареєстрована ОСОБА_16 (а. с. 21 - 24, 25- 28, 28а-29).

Відповідно до інформаційної довідки, яка міститься у технічному паспорті на будинок АДРЕСА_1 від 1981 року, вказаний будинок належить ОСОБА_15 (а. с. 43 - 55).

Відповідно до технічного паспорта на будинок АДРЕСА_1 від 2021 року, власником будинку зазначена ОСОБА_4 (а. с. 32 - 41).

Згідно із заповітом від 26.11.2020 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , все своє майно вона заповіла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Також в матеріалах спадкової справи міститься нотаріально посвідчена заява ОСОБА_18 , в якій вона не заперечує щодо прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 її донькою ОСОБА_2 .

Також з`ясовано, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 01.08.2022 (а. с. 9).

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_12 , ОСОБА_19 підтвердили факт родинних відносин, а саме що заявниця є дочкою ОСОБА_4 .

З урахуванням викладеного у суду немає підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, повідомлених свідками. Їх показання об`єктивно підтверджуються і не суперечать іншим зібраним у справі письмовим доказам.

Як стверджує заявниця, її мати виходила заміж та розлучалася з її батьком ОСОБА_7 в Московській області, тому витребувати відомості з архівів Російської Федерації, на сьогоднішній день є неможливим.

Таким чином, ОСОБА_2 позбавлена можливості іншим шляхом підтвердити родинні відносини з померлою матір`ю ОСОБА_4 .

Встановлення факту родинних відносин необхідне позивачу для оформлення спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , оскільки

Враховуючи викладене вище, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_2 , заінтересована особа: Славутська міська рада, про встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню, оскільки заявлені вимоги знайшли своє підтвердження під час розгляду справи в суді.

Позивач не ставить вимоги про стягнення з відповідача сплаченого судового збору.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 2, 4, 10, 12, 13, 76-81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 293, 315, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_2 , зацікавлена особа Славутська міська об`єднана територіальна громада, про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити юридичний факт що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя М.О. Заставенко

Повний текст рішення складено та проголошено 18.02.2025.