Справа № 368/1718/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" березня 2025 р. Кагарлицький районний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Шевченко І.І

за участі секретаря Назаренко А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , представник заявника адвокат Клапчук Федір Петрович про перегляд заочного рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 06 грудня 2024 р., -

встановив:

07 лютого 2025 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 , представник заявника адвокат Клапчук Федір Петрович про перегляд заочного рішення, обґрунтовуючи заяву наступним.

Відповідач не погоджується з вищевказаним заочним рішенням Кагарлицького районного суду Київської області та вважає, що наявні усі підстави для його скасування перегляду, виходячи з наступного.

Відповідачу не було відомо про розгляд даної справи, а то він не міг своєчасно надати до суду свої заперечення проти позову.

Відповідач не проживає за місцем реєстрації у АДРЕСА_1 та на даний час перебуває за кордоном. Через це, відповідач отримував судових повісток та не був присутнім при розгляді справи.

Частинами 1, 3 ст. 128 ЦПК України передбачено, що суд викликає учасників справ судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язкову, то судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Положення ч. 5 та ч. 6 ст. 128 ЦПК України визначають, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів і до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випаду встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасниками судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про день та час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресом місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою; проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судового повістки чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Оскільки відповідач був відсутній за місцем проживання у зв`язку з перебування кордоном, він особисто не отримував повісток від суду та не міг подати свої заперечення проти позову, які могли б вплинути на зміст ухваленого рішення. Наведені обставини є підставою скасування оскаржуваного заочного рішення та призначення справи до розгляду у загальному порядку.

Після того, як відповідачу стало відомо про ухвалення заочного рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 06 грудня 2024 р., він невідкладно вжив заходів для звернення до суду з цією заявою.

Отже, строк на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 06 грудня 2024 р. був пропущений відповідачем з поважних причин та може бути поновлений судом.

Отже, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) надає грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Невиконання позичальником своїх зобов`язань перед кредитором є підставою для стягнення боргу у примусовому порядку.

У той же час, звертаючись до суду з позовом у цій справі, позивач належним чином не підтвердив розмір заборгованості відповідача, тобто не довів обгрунтованості своїх вимог.

Тягар доведення обгрунтованості вимог пред`явленого позову за загальним правилом покладається на позивача. За таких умов доведення не може бути належним чином реалізоване шляхом надання окремих доказів, які вичерпним чином не підтверджують обгрунтованості позовних вимог, а також через неспростування відповідачем обґрунтованості вимог Позивача, оскільки це не звільняє позивача від виконання ним його процесуальних обов`язків.

Наданий позивачем розрахунок заборгованості не є підставою для задоволення позовних вимог та такий розрахунок не можна покладати в основу судового рішення, оскільки з нього не можливо встановити формування заборгованості та її складові, суми погашеного позичальником тіла кредиту та відсотків по кожному платіжному періоду. Тобто, даний розрахунок не є належним доказом суми заборгованості в розумінні положень ч. 1 ст. 77 ЦПК України.

Так, розрахунок заборгованості не є документом первинного бухгалтерського обліку, а є одностороннім арифметичним розрахунком стягуваних сум, який відповідно повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку).

Такий висновок щодо оцінки односторонніх документів банку кореспондує висновку Великої Палати Верховного Суду в постанові від 03.07.2019 у справі №342/180/17 та Верховного Суду України в постанові від 11.03.2015 р. № 6-16цс15.

Посилання позивача на наявність роздрукованого розрахунку заборгованості за договором як на підставу задоволення позовних вимог є необгрунтованими, оскільки сам розрахунок, так само як і інші надані Позивачем докази, є внутрішніми документами первісного кредитора (банку) та не містять відомостей, що дозволили б перевірити, чи дійсно відповідачу надавався кредит в заявленій сумі, правильність нарахування відсотків, а також, за відсутністю оригіналу самого договору зробити висновок, що ця заборгованість виникла саме внаслідок порушення відповідачем умов кредитного договору.

Представник заявника ОСОБА_1 адвокат Клапчук Федір Петрович в судове засідання не з`явився, подавши до суду клопотання, в якому просить розгляд справи проводити у його відсутність. Вимоги заяви підтримує та просить задовольнити.

Представник позивача в особі Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт Капітал»» в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду. Заяв та клопотань не надходило.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Перевіривши, дослідивши обставини справи, оцінивши досліджені в судовому засіданні докази, суд приходить до висновку.

06 грудня 2024 р. було винесено заочне рішення по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт капітал»», представник позивача адвокат Ушакевич Марина Петрівна до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, яким було вимоги позивача задоволено.

Відповідач до судового засідання не з`являлася.

Відповідно до п.2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до п.11 ч.1 ст.2, п.5 ч.5 ст.12 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно з ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У відповідності зі ст. 223 ч. 3 п. 1 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки

Так в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року було зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на вищезазначені обставини, та з урахуванням того, що відповідач повідомлялися про день та час судового засідання, проте суд розглянув справу у відсутності відповідача та виніс заочне рішення.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви.

Керуючись ст. ст.. 280-289 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 , представник заявника адвокат Клапчук Федір Петрович про перегляд заочного рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 06 грудня 2024 р. - задовольнити.

Скасувати заочне рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 06.12.2024 р. у справі № 368/1266/24 та призначити справу до загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 26 березня 2025 р. на 14 год. 00 хв. в приміщенні Кагарлицького районного суду Київської області.

Повідомити учасників справи про підготовче засідання.

Запропонувати: відповідачеві у 15-деннийстрок з дня вручення даної ухвали надіслати одночасно:

суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу копію відзиву та доданих до нього документів.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову, відзив підписується відповідачем або його представником з додаванням довіреності чи іншого документу, що підтверджує повноваження представника відповідача.

Відзив повинен містити:

1) найменування (ім`я) позивача і номер справи;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності;

3) у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем;

4) обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується;

5) заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права;

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання;

7) заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті;

8) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

До відзиву додаються:

1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачеві, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Позивач має право у триденний строк з дня отримання відзиву подати відповідь на відзив, в якій він викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотивів їх визнання або відхилення.

Відповідь на відзив підписується позивачем або його представником.

До відповіді на відзив застосовуються вищезазначені правила, встановлені для відзиву.

Відповідач має право у триденний строк з дня отримання відповіді на відзив подати заперечення, в яких він викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Заперечення підписується відповідачем або його представником.

До заперечень застосовуються вищезазначені правила, встановлені для відзиву.

Роз`яснити відповідачеві,що вінмає право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву, тобто у 15-денний строк з дня вручення даної ухвали.

Інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 04.03.2025 р.

Суддя І.І. Шевченко