УХВАЛА

04 березня 2025 року

м. Київ

справа № 757/15880/21-ц

провадження № 61-9243св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Лідовця Р. А. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Луспеника Д. Д.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Державної казначейської служби України, Офісу Генерального прокурора, Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України про відшкодування матеріальної шкоди завданої незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури та суду, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка подана їхнім представником - адвокатом Головковим Євгеном Ігоровичем, на рішення Печерського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2023 року у складі судді Остапчук Т. В. та постанову Київського апеляційного суду від 27 травня 2024 року у складі колегії суддів: Березовенко Р. В., Лапчевської О. Ф., Мостової Г. В., касаційною скаргою Офісу Генерального прокурора на постанову Київського апеляційного суду від 27 травня 2024 року, та касаційною скаргою Національної поліції України на постанову Київського апеляційного суду від 27 травня 2024 року,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2021 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до Державної казначейської служби України, Офісу Генерального прокурора, Міністерства внутрішніх справ України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої неправомірними діями та бездіяльністю органів, що здійснювали оперативно-розшукову діяльність, органів досудового слідства, прокуратури і суду.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 26 квітня 2023 року залучено до участі у справі правонаступників померлого позивача - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Замінено позивача ОСОБА_3 його правонаступниками - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21 червня 2023 року залучено до участі у справі в якості співвідповідача Національну поліцію України.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2023 року провадження у справі в частині позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Державної казначейської служби України, Офісу Генерального прокурора, Міністерство внутрішніх справ України, Національної поліції України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури та суду закрито.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 27 травня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задоволено частково.

Рішення Печерського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2023 року скасовано та ухвалено нове судове рішення.

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задоволено частково.

Стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 як правонаступників ОСОБА_3 у рівних частинах втрачений заробіток за період з 15 грудня 2008 року до 02 липня 2009 року у розмірі 28 427,04 грн.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвокат Головков Є. І., посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права, порушення норм процесуального права, просить рішення Печерського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2023 року, постанову Київського апеляційного суду від 27 травня 2024 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задовольнити у повному обсязі.

У касаційній скарзі Офіс Генерального прокурора, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить постанову Київського апеляційного суду від 27 травня 2024 року в частині задоволених позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 скасувати та залишити в силі рішення Печерського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2023 року.

У касаційній скарзі Національна поліція України, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить постанову Київського апеляційного суду від 27 травня 2024 року скасувати та залишити в силі рішення Печерського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2023 року.

Крім того, у касаційній скарзі Офіс Генерального прокурора просить суд розглядати справу за участі представника.

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Підставою касаційного оскарження зазначених судових рішень представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвокат Головков Є. І., вказує неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме застосування судом апеляційної інстанції норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року у справі № 383/596/15, від 17 лютого 2020 року у справі № 752/17699/18, від 14 квітня 2021 року у справі № 591/3505/17, що передбачено пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Підставою касаційного оскарження зазначеного судового рішення Офіс Генерального прокурора вказує неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме застосування судом апеляційної інстанцій норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі № 214/6982/13-ц, від 17 січня 2020 року у справі № 335/2436/18 та від 16 листопада 2022 року у справі № 757/21608/18-ц, що передбачено пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Підставою касаційного оскарження зазначеного судового рішення Національна поліція України вказує неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме застосування судом апеляційної інстанції норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16, від 07 червня 2023 року у справі № 522/14402/15, від 20 грудня 2023 року у справі № 456/4738/20 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційних скарг викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно із частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до частини п`ятої статті 279 ЦПК України cуд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У задоволенні клопотання Офісу Генерального прокурора про розгляд справи в судовому засіданні за участі сторін слід відмовити, оскільки касаційний суд не знаходить для цього підстав і потреби у дачі пояснень немає.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно із частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу необхідно розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Офісу Генерального прокурора про розгляд справи за участі сторін відмовити.

Справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Державної казначейської служби України, Офісу Генерального прокурора, Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України про відшкодування матеріальної шкоди завданої незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури та суду, призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: Р. А. Лідовець

І. Ю. Гулейков

Д. Д. Луспеник