Справа № 204/1708/25
Провадження № 2-з/204/19/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2025 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Черкез Д.Л.,

за участю секретаря судового засідання Карнаух В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі заяву представника позивача ОСОБА_1 Підлубної Юлії Володимирівни про забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , Державний нотаріус П`ятої дніпровської державної нотаріальної контори Бутова Алла Генрихівна, про стягнення неотриманих коштів, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , Державний нотаріус П`ятої дніпровської державної нотаріальної контори Бутова Алла Генрихівна, про стягнення неотриманих коштів.

24 лютого 2025 року до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 Підлубної Юлії Володимирівни про забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , Державний нотаріус П`ятої дніпровської державної нотаріальної контори Бутова Алла Генрихівна, про стягнення неотриманих коштів. Вказана заява була передана судді канцелярією суду 03 березня 2025 року, оскільки у період з 24 по 28 лютого 2025 року суддя Черкез Д.Л. перебував у щорічній відпустці.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову зазначено, що в провадженні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська перебуває справа № 204/1708/25. Предметом позову є вимога позивача про стягнення з відповідача коштів в сумі 848 050,63 грн., що не були сплачені відповідачем за результатом укладання договору купівлі-продажу квартири в липні 2021 року. Станом на час звернення до суду із позовом про стягнення коштів, відповідачем не дотримано строків виконання зобов`язання із сплати вартості об`єкта нерухомості, згідно договору від 21 липня 2021 року. Покупець добровільно не виконав умов договору, не вчинив жодних дій з оплати вартості придбаного об`єкта нерухомості. На теперішній час позивач має обґрунтовані підстави вважати, що відповідач може вчинити дії, спрямовані на істотне ускладнення та/або унеможливить виконання майбутнього рішення суду у справі, тобто призведе до настання негативних наслідків для позивача (не поновлення порушених/невизнаних прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду). Зазначила, що зі сторони відповідача існує потенційна загроза змін свого майнового стану, який пов`язаний з реалізацією виконання рішення у справі, та у випадку їх настання, задоволення позовних вимог не матиме жодного правового значення для ОСОБА_1 , що в свою чергу призведе до необхідності повторного звернення до суду та/або унеможливить відновлення прав та законних інтересів, за захистом яких заявник (позивач) звертається до суду. Наявні у відповідача грошові кошти, за рахунок яких можливе виконання рішення суду про стягнення з нього заборгованості, у разі визнання судом доведеності та обґрунтованості позову ОСОБА_1 , можуть бути будь-яким шляхом відчужені чи витрачені ОСОБА_4 , що в подальшому призведе до невиконання рішення суду та порушення прав позивача. Вважає, що у випадку накладення судом арешту на кошти відповідача в межах суми неотриманих коштів від правочину (556 680,00 грн.) наслідки для відповідача будуть незначними, в порівнянні з тими наслідками, які можуть настати в результаті невжиття судом заходів забезпечення позову, та такі наслідки для відповідача будуть полягати лише в неможливості до ухвалення судом рішення у даній справі витрачати або іншим чином скористатися коштами, які за обставинами справи фактично належать позивачеві, оскільки такі не були повернуті відповідно до умов договору позики; інших негативних наслідків для відповідача у зв`язку з вжиттям заходів забезпечення не настане. У зв`язку з викладеним просить застосувати заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти в сумі 556 680,00 грн. і знаходяться на всіх рахунках в усіх банківських або інших фінансово-кредитних установах, і належать або підлягають сплаті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ознайомившись зі змістом заяви про забезпечення позову та дослідивши матеріали справи суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно роз`яснень наведених у п. 4 Постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу. Підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності від конкретного випадку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов може бути забезпечений накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Згідно п. 20 Постанови пленуму ВССУ від 7 лютого 2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» з метою забезпечення знаходження майна у володінні відповідача на час судового розгляду позову про право на це майно суд за клопотанням позивача може вжити заходи забезпечення позову, наприклад, накласти арешт на майно, заборонити відповідачеві вчиняти певні дії (розпоряджатися і/або користуватися спірним майном), заборонити державному реєстратору прав на нерухоме майно вносити зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

У заяві про забезпечення позову представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_5 просила накласти арешт на грошові кошти в сумі 556 680,00 грн., що знаходяться на всіх рахунках в усіх банківських або інших фінансово-кредитних установах, і належать або підлягають сплаті ОСОБА_2 .

Однак, заявником не доведено перед судом та не надано суду жодного переконливого доказу щодо наявності у відповідача ОСОБА_2 на момент звернення до суду з даною заявою відкритих рахунків у банківських або інших фінансово-кредитних установах. Наведені твердження заявника ґрунтуються виключно на його особистих припущеннях.

Так само заявником не доведено перед судом жодними доказами, що на рахунках відповідача наявні грошові кошти в сумі 556 680,00 грн., на які можливо б було накласти арешт.

Отже, на теперішній час підстав для накладення арешту на грошові кошти в сумі 556 680,00 грн., суд не вбачає.

Згідно ч. 7 ст. 153 ЦПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Підсумовуючи наведене та враховуючи те, що на даному етапі без переконливих та достовірних доказів, що на ім`я ОСОБА_2 відкриті рахунки у банківських або інших фінансово-кредитних установах, а також без доказів наявності на рахунках ОСОБА_2 грошових коштів в сумі 556 680,00 грн., на які можливо б було накласти арешт, забезпечення позову у спосіб про який просить представник позивача у заяві, суд вважає не співмірним та передчасним, а тому у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 ОСОБА_5 про забезпечення позову слід відмовити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 149-153 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_5 про забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , Державний нотаріус П`ятої дніпровської державної нотаріальної контори Бутова Алла Генрихівна, про стягнення неотриманих коштів - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Д.Л. Черкез