ЄУН № 337/17/25
Провадження № 2/337/497/2025
05 березня 2025 року Хортицький районний суд міста Запоріжжя
у складі: головуючого судді Кучерука І.Г.
з участю секретаря Нетяги М.І.
розглянувши в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу
Представниця позивача ОСОБА_1 - адвокат Джулай А.А. звернулася до Хортицького районного суду м. Запоріжжя з позовом про розірвання шлюбу, вказавши, що 21.01.2006 року між сторонами зареєстровано шлюб. Протягом тривалого часу життя з відповідачкою погіршилось , зникло взаєморозуміння та взаємоповага, втрачено почуття любові. Позивач та відповідач спільного господарства не ведуть , сімейного життя, шлюбних стосунків не підтримують. Вважає, що подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає. Просить шлюб розірвати.
Ухвалою Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 28.01.2025 року відкрито провадження у справі, справа призначена до розгляду в спрощеному провадженні з повідомленням сторін.
03.02.2025 року від представниці позивача до суду надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи, а саме позовної заяви в новій редакції, в якій просить суд розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Представниця позивача ОСОБА_1 - адвокат Джулай А.А. надала клопотання про розгляд справи без участі позивача та його представника, не заперечують проти заочного розгляду справи.
Відповідачка ОСОБА_2 відзив на позов не надала, до суду не з`явилася, була повідомлена про час та місце розгляду справи, у тому числі шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі суду.
Суд, за відсутності підстав для відкладення або оголошення перерви в судовому засіданні, передбачених ст. 223 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, у суду є підстави для ухвалення заочного рішення.
Відповідно до ст. 247 ч.2 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до Розпорядження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.09.2014 року № 2710/38-14 «Про визначення територіальної підсудності справ» визначено територіальну підсудність Старобешівського районного суду Донецької області на Токмацький районний суд Запорізької області.
На підставі розпорядження Голови Верховного Суду України № 49/0/9-22 від 14.09.2022 року, територіальну підсудність судових справ Токмацького районного суду Запорізької області, змінено на Хортицький районний суд м. Запоріжжя.
Встановлено, що сторони перебувають у шлюбі зареєстрованому 21.01.2006 року Виконкомом Комсомольської міської ради Старобешівського району Донецької області, актовий запис № 10.
Суду не надано доказів наявності у сторін неповнолітніх дітей.
Згідно з ч.1 ст.21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді чоловіка та жінки. Примушування чоловіка та жінки до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість (ч. 3, 4 ст. 56 СК України).
У відповідності до ч.3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. У відповідності до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.
Побудова сімейних відносин повинна здійснюватися на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки та не може будуватися на примушені сторони до навіть формального знаходження у зареєстрованому шлюбі та у подружніх відносинах.
Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з даним позовом, наполягає на розірванні шлюбу.
Відповідачка відзив на позов не надала, не спростувала доводів позивача викладених у позові, то відповідно відмова у розірванні шлюбу за своєю суттю буде примушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що не відповідає нормативному визначенню змісту шлюбних відносин та є неприпустимим у демократичному суспільстві.
Суд вважає, що причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б моральним засадам суспільства, та інтересам позивача, внаслідок чого шлюб підлягає розірванню.
Керуючись ст. 13, 89, 229, 247, 263-265, 280, 354 ЦПК України, суд
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП. НОМЕР_1 , зареєстрованого: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП. НОМЕР_2 , зареєстрованої: АДРЕСА_1 ) зареєстрований 21.01.2006 року Виконкомом Комсомольської міської ради Старобешівського району Донецької області, актовий запис № 10.
Заочне рішення може бути переглянуто судом який його ухвалив за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до Запорізького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.
Суддя: І.Г. Кучерук