Справа № 306/377/24
П О С Т А Н О В А

Іменем України

18 лютого 2025 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючої - судді Кожух О.А.,

суддів - Джуги С.Д., Мацунича М.В.,

за участі секретаря - Гусонька З.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі Філії «Свалявське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» на рішення Свалявського районного суду Закарпатської області від 12 червня 2024 року (суддя Уліганинець П.І.) у справі № 306/377/24 за позовом ОСОБА_1 до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Свалявське ЛГ» про скасування наказів, поновлення на роботі та зобов`язання нарахування та виплати заробітної плати за час вимушеного прогулу,

в с т а н о в и в :

Короткий зміст позовних вимог

21.02.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (далі - ДСГП «Ліси України») в особі філії «Свалявське ЛГ», у якому просив:

1) поновити строк для звернення до суду з позовом;

2) скасувати наказ директора Філії «Свалявське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» від 15.08.2023 № 181 «Про оголошення догани» майстру лісу Полянського лісництва ОСОБА_1 ;

3) скасувати наказ директора Філії «Свалявське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» від 13.10.2023 № 220/21.27-ОС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» ОСОБА_1 ;

4) скасувати наказ директора Філії «Свалявське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» від 13.10.2023 № 111-к/тр «Про звільнення з роботи» ОСОБА_1

5) поновити на посаді майстра лісу Полянського лісництва Філії «Свалявське лісове господарство» ОСОБА_1 допустивши негайне виконання рішення в частині поновлення на посаді;

6) зобов`язати ДСГП «Ліси України» в особі Філії «Свалявське лісове господарство» нарахувати та виплатити ОСОБА_1 заробітну плату за час вимушеного прогулу з дати звільнення до поновлення на посаді.

Позов мотивовано тим, що вищевказані накази винесені відповідачем з порушеннями вимог трудового законодавства.

Зокрема наказом від 13.10.2023 №111-к/тр позивача звільнено з роботи на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України внаслідок систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного стягнення (а.с. 26). Підставами для звільнення у наказі зазначено:

наказ від 15.08.2023 № 181 про оголошення догани (а.с. 67);

акт комісії по результатам службового розслідування від 12.10.2023 (а.с. 83-84);

протокол засідання профспілкового комітету № 5 від 13.10.2023 (а.с. 88-91);

наказ від 13.10.2023 № 220/21.27-ОС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» (а.с. 25).

Вказував, що підставами для прийняття наказу від 15.08.2023 № 181 про оголошення догани, слугували наказ директора від 14.08.2023 № 179 та акт службового розслідування від 15.08.2023, з якими позивача не ознайомлено, перевірка здійснювалася під час його перебування на лікарняному у період із 11.07.2023 по 31.07.2023 та з 01.08.2023 по 11.08.2023.

Акт позапланової ревізії обходу від 18.07.2023 №5 складений без його участі в період перебування позивача на лікарняному у вищевказаний період (із 11.07.2023 та фактично по 11.08.2023). У зв`язку з цим вважає, що наказ від 15.08.2023 № 181 про оголошення догани - підлягає скасуванню.

Стверджував, що 19.10.2023 у службовій записці помічника лісничого Полянського лісництва зазначені неправдиві відомості про те, що позивач 15.09.2023 нібито керував автомобілем ЗІЛ-131 з навантаженими дровами породи «Бук», приблизним об`ємом 8 куб.м., оскільки, у відповідний час позивач перебував у м. Ужгород на прийомі у лікаря-реабілітолога.

При цьому посилався на те, що ухвалою слідчого судді Свалявського районного суду від 28.09.2023 у справі № 306/2266/23 - відмовлено у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на тимчасово вилучене майно (у кримінальному провадженні №0000440 від 16.09.2023 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України), а саме на: деревину дров`яну породи «Бук» кубомасою 7,41 м3; вантажний транспортний засіб марки «ЗИЛ», д.н.з. НОМЕР_1 , зеленого кольору.

Вказував, що засідання профспілкового комітету № 5 від 13.10.2023 проведено без участі позивача та його представника, наказ №111-к/тр «Про звільнення з роботи» від 13.10.2023, прийнято в період перебування позивача на лікарняному (із 13.10.2023 по 27.10.2023), що є підставою для його скасування.

На обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду посилався на те, що позивач раніше, 07.11.2023, своєчасно звернувся до суду з позовом про скасування наказів і поновлення на роботі, проте помилково обрав відповідачем філію «Свалявське лісове господарство». Як наслідок у справі № 306/2723/23 в якій відкрито провадження ухвалою від 09.11.2023, надалі ухвалою від 07.02.2024 закрито провадження у справі, оскільки філія не є юридичною особою. У зв`язку з цим зазначав, що строк звернення до суду пропущено з поважних причин.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішення Свалявського районного суду Закарпатської області від 12.06.2024 позов ОСОБА_1 - задоволено частково.

Накази директора Філії «Свалявське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» від 13.10.2023 № 220/21.27-ОС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності майстра лісу ОСОБА_1 » та № 111-к/тр від 13.10.2023 «Про звільнення з роботи ОСОБА_1 » - скасовано.

Поновлено ОСОБА_1 на посаді майстра лісу Полянського лісництва Філії «Свалявське лісове господарство» ДСГП «Ліси України».

Зобов`язано ДСГП «Ліси України» в особі Філії «Свалявське лісове господарство» нарахувати та виплатити ОСОБА_1 заробітну плату за час вимушеного прогулу з дати звільнення до поновлення на посаді.

У задоволенні решти вимог - відмовлено.

Допущено негайне виконання рішення в частині поновлення на роботі та стягнення заробітної плати, але не більше ніж за один місяць.

Вирішено питання про судові витрати.

Короткий зміст вимог та доводи апеляційної скарги

На це рішення подало апеляційну скаргу ДСГП «Ліси України», в особі Філії «Свалявське лісове господарство» ДСГП «Ліси України».

Посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить рішення місцевого суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Апеляційну каргу мотивовано тим, що позивач пропустив строк звернення до суду з позовом, передбачений ст. 233 КЗпП України, який застосовується судом незалежно від заяви сторін, що є підставою для відмови в позові. При цьому позивачем не доведено поважних причин пропуску строку звернення до суду, а подання позову до неналежного відповідача не може вважатися поважною причиною пропуску такого строку.

Зазначає, що позивачем не надано доказів на спростування результатів перевірки, не доведено неправомірності застосованого дисциплінарного стягнення, не спростовано фактів порушення посадових обов`язків.

Вказує, що позивачем не спростовано жодною факту грубого порушення ним посадових обов`язків, які зафіксовані колегіальним органом, не доведено відсутність його вини, не надано доказів, які спростовують результати перевірки, а отже не доведено неправомірності застосованого до нього дисциплінарного стягнення.

Зокрема, відповідно до п. 2.1. посадової інструкції майстра лісу філії «Свалявське лісове господарство» ДП «Ліси України» від 18.01.2023 (котра підписана позивачем) майстер лісу здійснює контроль за правильністю лісокористування, охороною і захистом лісу па закріплених лісогосподарських дільницях. Пунктом 4.1. посадової інструкції визначено, що майстер лісу несе відповідальність за неналежне виконання або невиконання своїх посадових обов`язків, що передбачені цією посадовою інструкцією - в межах, визначених чинним законодавством Україна про працю.

Позивач не заперечує того факту, що за ним закріплено обход (майстерську дільницю) №5 Полянського лісництва.

Актом позапланової ревізії обходу (майстерської дільниці) № 5 Полянського лісництва від 18.07.2023, складеним комісією у складі 5 чоловік, зафіксовано факти незаконних рубок, а саме виявлені пні на ділянках, де протягом 2021-2023 років не проводилось жодних офіційних лісогосподарських заходів. Крім цього, зафіксовано факти приховання незаконних рубок через паління пнів незаконно зрубаних дерев. Про вказані незаконні порубки, відповідальний за охорону даної дільниці майстер лісу ОСОБА_1 не повідомляв.

В перший робочий день після виходу позивача із лікарняного наказом директора Філії від 14.08.2023 року №179 «Про проведення службового розслідування», створено комісію для проведення службового розслідування відносно фактів, які зафіксовані актом позапланової ревізії обходу (майстерської дільниці) №5 Полянського лісництва від 18.07.2023.

Того ж дня, позивачу запропоновано надати пояснення, однак він відмовився, що стверджується актом про відмову надати пояснення від 14.08.2023.

За відсутності наданих пояснень та при наявності зафіксованих фактів незаконної порубки дерев на закріпленій за позивачем дільниці, внаслідок чого завдано шкоди у розмірі 167 124,57 гривень, наказом директора Філії від 15.08.2023 №181, позивачу оголошено догану.

Відповідно до заявленого позову, позивач посилався на протиправність такої догани тільки з тих підстав, що перевірка проводилась за його відсутності через перебування на лікарняному. Однак, вихід на лікарняний у перший день перевірки вказує на спрямовані дії позивача для уникнення відповідальності за неналежне виконання своїх посадових обов`язків.

У даній справі наказ роботодавця від 15.08.2023 № 181 про оголошення позивачу догани - не скасовано місцевим судом і такий є чинним.

Стосовно другого порушення трудової дисципліни зазначає наступне.

Відповідно до наказу директора філії «Свалявське лісове господарство» №53 від 20.02.2023 «Про закріплення лісових обходів», за ОСОБА_1 закріплено обхід (майстерських дільниць) №5, до якого серед інших входить квартал 14 Полянського лісництва.

Посадовою інструкцією майстра лісу встановлено обов`язки щодо контролю за правильністю лісокористування, охороною і захистом лісу на закріплених лісогосподарських дільницях, здійснення згідно з чинним законодавством і нормативними актами, які регулюють виробничо-господарську діяльність філії, керівництво працівниками на лісокультурних, лісомеліоративних, лісозахисних, протипожежних та інших лісогосподарських роботах, вирощування лісового садивного матеріалу та заготівлі лісового насіння на закріпленій за ним дільниці (п. 2.1 посадової інструкції).

Наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 27.09.2021 №621, зареєстрованого в Мінюсті України 13.10.2021 №1343/36965 затверджено Інструкцію з електронного обліку деревини, (далі - Інструкція з ЕОД), якою встановлено порядок ведення електронного обліку деревини власниками лісів і постійними лісокористувачами (далі - лісокористувачами).

Позивач з урахуванням висновків комісії, є матеріально-відповідальною особою і під його охороною знаходився обхід № 5 - порушив свої посадові обов`язки, пункти 1.3., 2.1, 4.1, 4.2 посадової інструкції без поважних причин, порушив порядок ведення електронного обліку деревини.

Також скаржник вказує, що на день звільнення, позивача не було обрано до профспілкових органів, тому з урахуванням ч. 2 ст. 5 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» у період дії воєнного стану відсутні підстави для застосування статті 43 КЗпП України щодо надання попередньої згоди профспілкового органу на звільнення працівника.

Зазначає, що доводи ОСОБА_1 про перебування із 13.10.2023 на лікарняному є необґрунтованими, оскільки 13.10.2023 він перебував на роботі, ознайомився з наказом про звільнення, проте відмовився ставити підпис про ознайомлення, не повідомляв роботодавця про наявність відкритого листка непрацездатності.

Межі розгляду справи апеляційним судом та явка учасників справи

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч. 1 ст. 367 ЦПК України).

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч. 2 ст. 367 ЦПК України).

Оскільки ОСОБА_1 рішення суду не оскаржив, тому апеляційний суд переглядає рішення в частині задоволених позовних вимог про скасування наказів від 13.10.2023 № 220/21.27-ОС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності майстра лісу ОСОБА_1 » та № 111-к/тр від 13.10.2023 «Про звільнення з роботи ОСОБА_1 », поновлення на роботі ОСОБА_1 та зобов`язання нарахувати та виплатити заробітну плату за час вимушеного прогулу - у межах доводів та вимог апеляційної скарги ДСГП «Ліси України», не роблячи висновків у частині відмови в задоволенні позовної вимоги про скасування наказу від 15.08.2023 № 181 про оголошення догани ОСОБА_1 .

Фактичні обставини справи та застосовані норми права

На підставі пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Для правомірного розірвання роботодавцем трудового договору у зв`язку з систематичним невиконанням працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків повинно бути систематичним (допущення повторного (вдруге чи більше разів) винного невиконання чи неналежного виконання обов`язків); враховуються тільки дисциплінарні й громадські стягнення, які накладаються трудовими колективами і громадськими організаціями відповідно до їх статутів; з моменту виявлення порушення до звільнення може минути не більше місяця.

Ухвалюючи рішення, судом першої інстанції стосовно наказу від 15.08.2023 № 181 про оголошення догани встановлено, що таке дисциплінарне стягнення накладено на позивача правомірно і цей наказ скасуванню не підлягає.

Щодо другого дисциплінарного порушення позивача слід зазначити наступне.

Відповідно до п. 2.1. посадової інструкції майстра лісу філії «Свалявське лісове господарство» ДП «Ліси України» від 18.01.2023 майстер лісу здійснює:

згідно з чинним законодавством і нормативними актами, які регулюють виробничо-господарську діяльність філії, керівництво працівниками на лісокультурних, лісомеліоративних, лісозахисних, протипожежних та інших лісогосподарських роботах, вирощування лісового садивного матеріалу та заготівлі лісового насіння на закріпленій за ним дільниці;

контроль за правильністю лісокористування, охороною і захистом лісу па закріплених лісогосподарських дільницях.

Згідно з п. 2.4 посадової інструкції майстер лісу перевіряє додержання лісозаготівельними та іншими лісокористувачами правил пожежної безпеки в лісах, правил рубання лісу, сінокосіння випасу худоби та інших видів користування лісом.

Пунктом 4.1. посадової інструкції визначено, що майстер лісу несе відповідальність за неналежне виконання або невиконання своїх посадових обов`язків, що передбачені цією посадовою інструкцією - в межах, визначених чинним законодавством Україна про працю.

Позивач у даній справі не заперечував тієї обставини, що за ним закріплено обход (майстерську дільницю) № НОМЕР_2 Полянського лісництва.

Наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 27.09.2021 №621, зареєстрованого в Мінюсті України 13.10.2021 №1343/36965 затверджено Інструкцію з електронного обліку деревини, (далі - Інструкція з ЕОД), якою встановлено порядок ведення електронного обліку деревини власниками лісів і постійними лісокористувачами (далі - лісокористувачами).

Відповідно до пункту 12 Інструкції з ЕОД, електронний облік деревини починається з приймання її безпосередньо у місцях виконання робіт із лісозаготівлі. До початку приймання деревини від заготівлі відповідальна особа на кишеньковому персональному комп`ютері (далі - КПК) здійснює обмін даними із системою обліку деревини.

Відповідно до пункту 13 Інструкції з ЕОД, в день заготівлі деревини відповідальні особи заміряють та маркують кожен деревний хлист і сортимент відповідно до розділу 4 ТУ У 16.1-4:2018 «Лісоматеріали круглі. Маркування, сортування, транспортування, приймання, облік та зберігання».

Маркування партії лісоматеріалів здійснюється шляхом набиття у видимий торець колоди цієї партії однієї бирки, за номером якої до КПК вноситься інформація щодо якісних та кількісних характеристик (вид лісоматеріалу, порода, клас якості, діаметр, довжина) кожної колоди, що належить до партії лісоматеріалів (пункт 15 Інструкції з ЕОД).

Пунктом 16 Інструкції з ЕОД визначено, що маркування штабеля лісоматеріалів здійснюється шляхом набиття у видимий торець колоди цього штабеля однієї бирки, за номером якої до КПК вноситься інформація щодо породи (групи порід), розмірів, обсягу та якісних характеристик штабеля. Інформація щодо ширини, висоти, довжини штабеля заноситься в метрах з точністю до однієї сотої. При цьому ширина штабеля дорівнює довжині лісоматеріалу в штабелі.

Приймання деревини дров`яної для промислового і непромислового використання та хмизу проводиться штабелями в складових кубічних метрах з автоматичним переведенням в щільні, що необхідно при складанні первинних документів, обліку та звітності. Для переведення складових кубічних метрів в щільні використовуються таблиці коефіцієнтів згідно ДСТУ 2034-92 «Відходи деревинні. Загальні технічні умови», ДСТУ 4020-2- 2001 та ТУ У 16.1-5:2018 «Деревина дров`яна. Класифікація, облік, технічні вимоги (пункт 27 Інструкції з ЕОД).

Пунктом 28 Інструкції з ЕОД встановлено, що приймання деревини від заготівлі здійснюється за допомогою КПК шляхом створення специфікації приймання деревини від заготівлі, та визначено дії, які для цього виконує відповідальна особа, та, зокрема, здійснює в кінці дня заготівлі обмін даними між КПК та системою обліку деревини.

На підставі специфікацій приймання деревини від заготівлі, створених за день роботи на одній ділянці (виду рубки) та від одного виконавця робіт, автоматично формується щоденник приймання деревини від заготівлі. Відповідальна особа роздруковує і підписує щоденник приймання деревини від заготівлі у трьох примірниках, один з яких видається представнику підрядника, другий залишається у відповідальної особи, яка прийняла деревину, третій передасться у підрозділ бухгалтерського обліку лісокористувача при складанні звітності. На підставі даних щоденника приймання деревини від заготівлі здійснюється оприбуткування деревини (пункт 29 Інструкції з ЕОД).

Відповідно до пункту 36 Інструкції з ЕОД вивезення деревини із місць заготівлі на склади лісокористувача (нижні, проміжні склади, цехи переробки та інші підрозділи) власним чи найманим транспортом здійснюється на підставі ТТН-ліс, сформованої в КПК.

Для цього відповідальна особа здійснює наступні операції:

обирає в КПК інформацію щодо пункту навантаження та вантажоодержувача (повне найменування (прізвище, власне ім`я га по батькові (за наявності)), перевізника (повне найменування прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності)), транспортного засобу (марка, модель, тип, реєстраційний номер автомобіля, причепа/напівпричепа), прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності) водія та номер його посвідчення;

сканує (вводить) за допомогою КПК бирки, якими маркована деревина, що підлягає вивезенню, із занесенням до ТТН-ліс інформації, що зафіксована в системі обліку деревини при прийманні деревини від заготівлі (номер кварталу, виділу, ділянки, де заготовлена деревина та номер спеціального дозволу на використання лісових ресурсів). При цьому відбувається автоматичне заповнення ТТН-ліс з розподілом по групах діаметрів та обрахуванням об`ємів відпущеної деревини;

перевіряє внесену інформацію та друкує ТТН-ліс за допомогою мобільного принтера у трьох примірниках, які підписуються відправником, водієм, що прийняв вантаж для перевезення, та одержувачем,

здійснює обмін даними між КПК та системою обліку деревини.

Переміщення деревини між складами підрозділу лісокористувача, де одна і та ж відповідальна особа, здійснюється на підставі ТТН-ліс (пункт 37 Інструкції з ЕОД)

Відповідно до п. 43 Інструкції з ЕОД, облік реалізації деревини здійснюється за допомогою КПК шляхом створення ТТН-ліс. Визначено операції, які для цього здійснює відповідальна особа. Зокрема, перевіряє внесену інформацію та друкує ТТН-ліс утрьох примірниках.

Всі примірники ТТН-ліс засвідчуються підписами вантажовідправника та водія, третій примірник, крім того, засвідчується підписом вантажоодержувача.

Перший примірник ТТН-ліс залишається у лісокористувача, другий - водій передає вантажоодержувачу, третій примірник передається перевізнику.

Цією Інструкцію ЕОД чітко регламентовано порядок обліку деревини починаючи з заготівлі, розкряжування, переміщення, продажу, що відбувається виключно після облікування (складання та завантаження до системи ЕОД за допомогою КПК відповідних документів: специфікацій приймання деревини від заготівлі, щоденника приймання деревини від розкряжування, формування ТТН-ліс).

У службовій записці помічника лісничого Полянського лісництва ОСОБА_2 , зазначено, що 15.09.2023 близько 19.00 години було зупинено автомобіль ЗІЛ-131 д.н.з. НОМЕР_1 , з завантаженими дровами породи «Бук», об`ємом близько 8 куб.м., під керуванням ОСОБА_1 , у зв`язку з чим було викликано працівників поліції (а.с. 20).

Відповідно до службової записки лісничого Полянського лісництва ОСОБА_3 від 10.10.2023, ОСОБА_1 відмовився надати пояснювальну записку щодо події, яка трапилася 15.09.2023 року, та не виконує його усні розпорядження (а.с.22).

Актом від 09.10.2023, складеним трьома працівниками відповідача, зафіксовано те, що ОСОБА_1 , майстер лісу Полянського лісництва, відмовився надати пояснення про подію, яка сталася 15.09.2023 (а.с. 21).

Актом комісії за результатами службового розслідування від 12.10.2023, створеної на виконання наказу директора Філії «Свалявське ЛГ» №31/21.27-ОС від 11.10.2023 «Щодо проведення службового розслідування», на підставі службової записки лісничого Полянського лісництва ОСОБА_3 , встановлено, що ОСОБА_1 здійснено вивезення продукції з довіреного йому обходу за відсутності ТТН-ліс, сформованої КПК, що є єдиною підставою для вивезення деревини з місць заготівлі. Майстром лісу ОСОБА_1 порушено вимоги Інструкції з ЕОД, що робить неможливим встановлення походження такої деревини та здійснення належного її обліку.

Згідно даних з ЕОД (Рапорт за 15.09.2023 Полянське лісництво) продукції у кількості 7,41 м3 на ввіреному майстру лісу обході ОСОБА_1 - не обліковано.

ТТН-ліс, сформована в КПК на відпуск вказаної кількості деревини на транспортний засіб марки «ЗИЛ», д.н.з. НОМЕР_3 - відсутня.

Комісією в акті від 12.10.2023 враховано, що позивач відмовився надати пояснення щодо виявлених 15.09.2023 порушень, що підтверджується актом від 09.10.2023.

Майстер лісу ОСОБА_1 , який є матеріально-відповідальною особою та під охороною якого знаходиться лісовий обхід № 5, порушив свої посадові обов`язки визначені пунктами 1.3, 2.1, 4.1, 4.2 посадової інструкції без поважних причин, порушив порядок ведення електронного обліку деревини, передбачений Інструкцією з ЕОД.

Отже, деревина, котра була вивезена у кварталі 14 Полянського лісництва обходу № 5, що знаходиться під відповідальністю позивача на закріпленій за ним дільниці, належним чином не була облікована як заготовлена та переміщувалася поза обліком з порушенням Інструкції з ЕОД. Майстер лісу ОСОБА_1 , як посадова особа, на яку покладено обов`язки щодо охорони лісу та контролю за дотриманням норм та правил на ввіреному йому обході (майстерській дільниці) не забезпечив дотримання законодавства, Інструкції з ЕОД щодо відпуску та обліку деревини.

Такий проступок вчинений позивачем після застосування до нього дисциплінарного стягнення за невиконання без поважних причин посадових обов`язків, покладених на нього трудовим договором. При цьому на час застосування такого дисциплінарного стягнення у виді звільнення наявна сукупність таких умов: порушення стосується тих обов`язків ОСОБА_1 , які є складовими трудової функції цього працівника згідно посадової інструкції; невиконання працівником трудових обов`язків є винним, скоєним без поважних причин, а позивач не навів та не надав суду належних і допустимих доказів на підтвердження поважності причин невиконання своїх обов`язків; таке неналежне виконання трудових обов`язків є систематичним, допущеним повторно внаслідок невиконання посадових обов`язків; при цьому враховується попереднє дисциплінарне порушення (за що раніше позивачу було оголошено догану наказом від 15.08.2023, який є чинним), а з моменту виявлення нового порушення від 15.09.2023 до звільнення (13.10.2023) минуло не більше місяця.

Рішенням протоколу № 5 засідання профспілкового комітету Первинної профспілкової організації Філії «Свалявське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» від 13.10.2023 надано згоду на звільнення ОСОБА_1 (а.с. 24).

До того ж, на день звільнення, ОСОБА_1 не було обрано до профспілкових органів, тому з урахуванням ч. 2 ст. 5 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» у період дії воєнного стану відсутні підстави для застосування статті 43 КЗпП України щодо надання попередньої згоди профспілкового органу на звільнення працівника.

Доводи ОСОБА_1 , що він не перебував за кермом автомобіля з деревиною, оскільки в той день був з донькою на прийомі у лікаря-психіатра, не заслуговують на увагу, оскільки, згідно службової записки помічника лісничого Полянського лісництва ОСОБА_2 автомобіль було зупинено 15.09.2023 близько 19.00 години.

Посилання позивача, а також висновки суду першої інстанції про те, що в ухвалі слідчого судді Свалявського районного суду від 28.09.2023 зазначено, що слідчий СВ ВП № 1 безпідставно визнав речовими доказами вилучену 15.09.2023 деревину породи «Бук» кубомасою 7.41 куб.м. та автомобіль ЗІЛ-131, д.н.з. НОМЕР_1 , а також встановлення слідчим суддею наявності лісорубного квитка від 25.08.2023, розпорядження на відпуск деревини ОСОБА_1 № 1519 від 14.09.2023 - не спростовують встановлених фактів невиконання ОСОБА_1 покладених на нього посадових обов`язків.

Отже, оскільки до позивача раніше застосовувалися заходи дисциплінарного стягнення, враховуючи чинність наказу від 15.08.2023 № 181 про оголошення догани ОСОБА_1 , встановивши чергове невиконання цим працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором (15.09.2023), у відповідача були обґрунтовані підстави для звільнення ОСОБА_1 на підставі пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язку вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц, провадження № 14-400цс19; пункт 9.58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2021 року у справі № 904/2104/19, провадження № 12-57гс21).

Повертаючись до стандартів доказування, передбачених процесуальним законом, Велика Палата Верховного Суду зазначала, що покладений на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність передбачає, що висновки суду можуть будуватися на умовиводах про те, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному й об`єктивному з`ясуванні всіх обставин в їх сукупності, враховуючи викладені обставини справи і наведені норми законодавства, що врегульовують спірні правовідносини сторін, апеляційний суд надає перевагу доводам роботодавця щодо невиконання ОСОБА_1 трудових обов`язків, котрі наведені у відзиві на позовну заяву, апеляційній скарзі, підтверджені наданими ним доказами у сукупності на підтвердження таких доводів та визнає їх більш вірогідними, ніж доводи позивача, котрі зводяться до посилань складення відповідних актів та наказів відповідача без участі позивача у період його тимчасової непрацездатності.

Щодо строків звернення до суду

Колегія відхиляє доводи скаржника щодо відсутності у позивача ОСОБА_1 поважних причин пропуску строку звернення до суду, з огляду на таке.

Моментом звільнення позивача є 13.10.2023.

Встановлено, що позивач звертався до суду (справа № 306/2723/23), в якій провадження було відкрито ухвалою Свалявського районного суду від 09.11.2023. Надалі ухвалою від 07.02.2024 закрито провадження у справі, з тих підстав, що філія не є юридичною особою (а.с. 7, 5). Оскільки за обставинами даної справі моментом звільнення позивача є 13.10.2023, то первісний позов у справі № 306/2723/23 було подано позивачем 07.11.2023 з дотриманням місячного строку, позивач своєчасно звернувся до суду з позовом про скасування наказів і поновлення на роботі, проте помилково обрав відповідачем філію «Свалявське лісове господарство» (а.с. 6). У зв`язку з цим позивач після отримання ухвали від 07.02.2024 про закриття провадження у справі, без невиправданих затримок і зайвих зволікань подав даний позов 21.02.2024 до ДСГП «Ліси України», продемонструвавши намір реалізації ним права на звернення до суду. Судова колегія враховуючи наведені обставини, вважає, що строк звернення до суду позивачем пропущено з поважних причин.

Щодо звільнення під час тимчасової непрацездатності

Відповідно до ч. 3 статті 40 КЗпП не допускається звільнення працівника з ініціативи роботодавця в період його тимчасової непрацездатності (крім звільнення за пунктами 5 і 13 частини першої цієї статті), а також у період перебування працівника у відпустці (крім звільнення за пунктом 13 частини першої цієї статті). Це правило не поширюється на випадок повної ліквідації підприємства, установи, організації. Положення статей 42, 42-1 і 49-2 цього Кодексу не поширюються на звільнення за пунктом 13 частини першої цієї статті.

День звільнення працівника є останнім робочим днем.

В матеріалах справи міститься медичний висновок про тимчасову непрацездатність, згідно з яким ОСОБА_1 перебував на лікарняному із 13.10.2023 по 27.10.2023, а звільнено його з роботи 13.10.2023 (а.с. 31, 26).

Отже, наслідки порушення гарантії, визначеної у першому реченні частини третьої статті 40 КЗпП, у цьому випадку слід усунути шляхом зміни дати звільнення позивача, а саме: визначити датою припинення трудових відносин перший день після закінчення періоду тимчасової непрацездатності. Зважаючи на те, що 28.10.2023 та 29.10.2023 були вихідними (субота, неділя), тому датою припинення трудових правовідносин є наступний робочий день - 30.10.2023.

До подібних висновків щодо зміни дати звільнення дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.09.2020 у справі № 205/4196/18 (провадження № 14-670 цс19).

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія, встановивши те, що у відповідача були обґрунтовані підстави для звільнення ОСОБА_1 на підставі пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України, вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкових висновків про задоволення позовних вимог в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про скасування наказів від 13.10.2023 № 220/21.27-ОС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності майстра лісу ОСОБА_1 » та № 111-к/тр від 13.10.2023 «Про звільнення з роботи ОСОБА_1 », поновлення на роботі ОСОБА_1 та зобов`язання нарахувати та виплатити заробітну плату за час вимушеного прогулу. Такі висновки суду не відповідають обставинам справи, а рішення суду ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права,. Оскаржуване судове рішення в цій частині вимог підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні таких позовних вимог. При цьому судова колегія, з урахуванням принципу диспозитивності, не робить висновків у частині відмови в задоволенні позовної вимоги про скасування наказу від 15.08.2023 № 181 про оголошення догани ОСОБА_1 .

Керуючись ст. 368, п. 2 ч. 1 ст. 374, п.п.3,4 ст. 376, ст. ст. 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

ухвалив:

Апеляційну скаргу Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» - задовольнити частково.

Рішення Свалявського районного суду Закарпатської області від 12 червня 2024 року в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про скасування наказів директора Філії «Свалявське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» від 13.10.2023 № 220/21.27-ОС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності майстра лісу ОСОБА_1 » та № 111-к/тр від 13.10.2023 «Про звільнення з роботи ОСОБА_1 », поновлення на роботі ОСОБА_1 , зобов`язання нарахувати та виплатити заробітну плату за час вимушеного прогулу, та стягнення судових втрат - скасувати, та ухвалити в цій частині вимог нове рішення.

Змінити дату звільнення ОСОБА_1 з посади майстра лісу Полянського лісництва Філії «Свалявське лісове господарство» з 13 жовтня 2023 року на 30 жовтня 2023 року.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про скасування наказів директора Філії «Свалявське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» від 13 жовтня 2023 року № 220/21.27-ОС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності майстра лісу ОСОБА_1 » та № 111-к/тр від 13 жовтня 2023 року «Про звільнення з роботи ОСОБА_1 », поновлення на роботі ОСОБА_1 та зобов`язання нарахувати та виплатити заробітну плату за час вимушеного прогулу - в і д м о в и т и.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення. Касаційну скаргу на постанову апеляційного суду може бути подано безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 28 лютого 2025 року.

Головуюча:

Судді: