У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.03.2025

Київський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Вітюка Р.В.

за участю секретаря судового засідання Соломонової К.О.

представника Харківської міської ради Кукуєвої В.І.

розглянув у судовому засіданні заяву представника Харківської міської ради про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора, Харківська міська рада про встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст заявлених вимог

У грудні 2024 року ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 ), в інтересах якої діє адвокат Ольшанська О.В., звернулась до суду із заявою, в якій просить встановити факт, що ОСОБА_1 , на час відкриття спадщини постійно проживала із спадкодавцем ОСОБА_2 (далі ОСОБА_2 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

Заява мотивована тим, що ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 належала квартира за адресою: АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , який був чоловіком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 син ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_3 і ОСОБА_5 були заведені спадкові справи. Однак, нотаріус відмовив у вчиненні нотаріальної дії через те, що ОСОБА_1 пропустила встановлений законом 6-ти місячний строк на прийняття спадщини, оскільки на день смерті спадкодавця не була зареєстрована разом із ним за однією адресою, а також не подавала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори протягом 6-ти місяців з моменту відкриття спадщини. А тому для оформлення спадщини заявниця просила встановити факт того, що ОСОБА_2 постійно проживав з нею за адресою: АДРЕСА_1 .

Виклад позицій інших учасників справи та заперечень заявниці

03.03.2025 до суду від Харківської міської ради надійшло клопотання про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду.

Клопотання мотивовано тим, що факт, про встановлення якого просить заявниця, не підлягає з`ясуванню у порядку окремого провадження, оскільки із поданої заяви вбачається, що існує спір про право, який підлягає розгляду виключно у порядку позовного провадження. Клопотання обґрунтовано положенням статті 1277 ЦК України, висновком Верховного Суду у постанові від 19.03.2021 у справі № 643/14985/18-ц та пленумом Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" № 7 від 30.05.2008.

04.03.2025 від представниці заявниці надійшла заява, в якій вона заперечувала проти задоволення клопотання Харківської міської ради про залишення заяви без розгляду з огляду на таке:

- якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження;

- у цій справі факт постійного проживання ОСОБА_1 разом зі спадкодавцем її сином ОСОБА_2 на час відкриття спадщини не може вплинути на спадкові права та обов`язки інших осіб, оскільки постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії державним нотаріусом встановлено, що інших спадкоємцем, передбачених законом немає;

- право у Харківської міської ради на частину квартири може виникнути лише у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття;

- у цій справі ОСОБА_1 є власницею частин квартири, мешкала і мешкає у ній з 1999 року разом зі своїм сином ОСОБА_2 , сплачує за неї усі витрати, не подавала заяву про відмову від спадщини, а тому відповідно до статті 1270 ЦК України вважається такою, що прийняла спадщину;

- немає (і не може виникнути) жодних правових підстав для звернення Харківської міської ради до суду з заявою про визнання відумерлою спадщиною, оскільки у ОСОБА_2 є спадкоємець, а тому відсутній спір про право.

Процесуальні дії у справі

Київський районний суд м. Харкова ухвалою від 16.12.2024 прийняв до розгляду та відкрив провадження у цивільній справі; залучив до участі у справі Харківську міську раду у якості заінтересованої особи та призначив зазначену справу до судового розгляду в порядку окремого провадження у відкритому судовому засіданні.

13.01.2025 до суду від нотаріальної контори надійшла заява про розгляд справи без її участі, яка була задоволена судом з огляду на те, що участь у судовому засіданні є правом учасника справи (явка обов`язковою не визнавалась).

14.01.2025 суд ухвалою задовольнив клопотання представниці заявниці про виклик свідків і викликав у судове засідання свідків запропонованих заявницею і відклав розгляд справи до 13.02.2025.

13.02.2025 суд у судовому засіданні допитав двох свідків і відклав розгляд справи до 04.03.2025, у зв`язку з клопотанням Харківської міської ради про відкладення розгляду заяви.

04.03.2025 у судове засідання з`явилась представниця Харківської міської ради. ОСОБА_1 та її представниця не з`явились. Про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується відповідною розпискою вказаних осіб (були у попередньому судовому засіданні, де була повідомлена дата наступного). Представниця Харківської міської ради вважала за можливе проводити розгляд справи за відсутності заявниці та її представниці.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

За таких обставин, суд, ураховуючи належне повідомлення ОСОБА_1 та її представниці, її заяви про заперечення проти клопотання Харківської міської ради (висловлено позицію по суті), неповідомлення причин неявки, позицію представника Харківської міської ради, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності заявниці та її представниці відповідно до пункту 1 частини третьої статті 223 ЦПК України.

Фактичні обставини, встановлені судом

ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 належала квартира за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло видане Національним науковим центром Харківського фізико-технічного інституту 06.03.1999 за реєстровим номером 2432.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , який був чоловіком ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серія НОМЕР_1 виданим Київським відділом РАЦС м. Харкова та свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Харківським міським відділом реєстрації актів громадянського стану 17.10.2000.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 син ОСОБА_1 (свідоцтвом про народження серія НОМЕР_3 ), що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану 14.05.2018.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 син ОСОБА_1 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_5 ), що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_6 , виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану 16.09.2020.

Після смерті ОСОБА_3 у п`ятій Харківській міській державній нотаріальній конторі була заведена спадкова справа № 68712692 (708/П/2021), що підтверджується витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі № 67450842 від 24.11.2021 та спадкова справа № 72832207 (261п/2024) після смерті ОСОБА_5 , що підтверджується витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі № 77978130 від 13.08.2024.

ОСОБА_1 звернулася до п`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори з метою оформити спадщину після смерті свого сина ОСОБА_2 .

23.08.2024 нотаріус ухвалив постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 1049/02-31, якою відмовила ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, через те, що ОСОБА_1 пропустила встановлений законом 6-ти місячний строк на прийняття спадщини, оскільки на день смерті спадкодавця не була зареєстрована разом із ним за однією адресою, а також не подавала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори протягом 6-ти місяців з моменту відкриття спадщини.Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окреме провадження це самостійний вид цивільного судочинства, у якому суд при розгляді безспірних справ встановлює юридичні факти або обставини з метою захисту охоронюваних законом інтересів громадян і організацій.

Відповідно до частини шостої статті 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

У порядку окремого провадження суд може розглянути і вирішити питання, зокрема, встановлення фактів, що мають юридичне значення, при цьому у заяві про встановлення такого юридичного факту обов`язково має бути зазначено, з якою метою заявнику необхідно встановити такий факт (пункт 1 частини першої статті 318 ЦПК України).

У порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, оскільки метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення і безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується у порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах (постанова Верховного Суду від 14.06.2021 у справі № 760/33008/19).

Відповідно до положень частини четвертої статті 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право у справах окремого провадження розуміється конфлікт інтересів заявника та хоча б однієї із заінтересованих осіб внаслідок заперечення такої особи проти задоволення заяви про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів або неоспорюваних прав, а також можливість виникнення, зміни або припинення прав та обов`язків у третіх осіб внаслідок задоволення відповідної заяви.

Відповідності до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За змістом частини першої, другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно з частинами першою-третьою статті 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. У разі якщо на об`єкті нерухомого майна на момент відкриття спадщини знаходиться рухоме майно, що входить до складу спадщини, таке рухоме майно переходить у власність територіальної громади, якій передано нерухоме майно. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно - за його місцезнаходженням.

Отже, за умови відсутності спадкоємців за заповітом та законом, усунення спадкоємців від спадщини, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття спадщина може перейти до територіальної громади на підставі рішення суду (постанова Верховного Суду від 06.09.2022 у справі № 758/7737/21).

З матеріалів справи вбачається, що метою звернення ОСОБА_1 із заявою про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на момент відкриття спадщини є встановлення в судовому порядку обставини, необхідної для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , зокрема, для вирішення в подальшому питання про право власності на спадкове майно, яке залишилось після його смерті.

У клопотанні Харківська міська рада висловила свої заперечення щодо задоволення заяви ОСОБА_2 , зокрема, з посиланням на положення статті 1277 ЦК України, якою передбачено обов`язок органу місцевого самоврядування подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом. У судовому засіданні представниця міськради також заявила про намір ради претендувати на частину квартири. Тобто вбачається спір право щодо частини квартири, власником якої був ОСОБА_2 , що виключає можливість розгляду заяви в порядку окремого провадження.

З наведених підстав відхиляються заперечення ОСОБА_1 щодо відсутності підстав для задоволення клопотання Харківської міськради про залишення заяви без розгляду. Також суд вважає необґрунтованими доводи ОСОБА_1 щодо відсутності у міськради права претендувати на майно, оскільки таке прямо передбачено статтею 1277 ЦК України.

Висновки за результатами розгляду заяви

Отже, суд, встановивши, що із заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення і клопотання міськради, вбачається спір про право, вважає, що наявні підстави для залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду на підставі частини четвертої статті 315 ЦПК України, оскільки встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем пов`язується з наступним вирішенням спору про право, а тому такий спір має вирішуватися в порядку позовного, а не окремого провадження.

Наведене узгоджується з усталеною практикою Верховного Суду, зокрема, висновками, викладеними у постановах від 13.10.2021 у справі № 159/858/20, від 12.01.2022 у справі № 227/2188/21, від 24.06.2022 у справі № 337/3395/21.

При цьому ОСОБА_1 не позбавлена права звернутися до суду із позовом про захист своїх прав, які вважає порушеними, не визнаними чи оспореними із належним дотриманням вимог процесуального законодавства та у порядку, який визначено ЦПК України.

Керуючись статтями 2, 43, 259 261, 315, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1.Задовольнити заяву представника Харківської міської ради про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 про встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

2.Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора, Харківська міська рада про встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини залишити без розгляду.

3.Роз`яснити ОСОБА_1 право подати позов на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 05.03.2025.

Суддя Роман ВІТЮК