"05" березня 2025 р. Справа № 363/1085/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Лукач О.П., перевіривши на відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

27.02.2025 ОСОБА_1 звернулася до Вишгородського районного суду Київської області із вказаною позовною заявою, у якій просить:

визнати об`єкт незавершеного будівництва, а саме: житловий будинок садибного типу (рік забудови - 2014), загальною площею 112 м.кв., за АДРЕСА_1 , що був зруйнований внаслідок бойових дій, об`єктом права спільної сумісної власності колишнього подружжя, тобто власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних долях;

визнати за ОСОБА_1 право на отримання частки компенсації за зруйнований внаслідок бойових дій об`єкт незавершеного будівництва, а саме: житловий будинок садибного типу (рік забудови - 2014), загальною площею 112 м.кв., за АДРЕСА_1 ;

визнати за ОСОБА_1 право власності на частки квартири АДРЕСА_2 ;

визнати за ОСОБА_1 право власності на частки земельної ділянки, площею 0,2145 га, кадастровий номер :05:231:0167, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

визнати за ОСОБА_1 право власності на житлового будинку АДРЕСА_1 ;

стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму в розмірі 513 934,00 грн., як компенсацію половини вартості придбаного товару;

стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на оплату правничої допомоги адвоката у розмірі 28 000,00 грн. та суму сплаченого судового збору у розмірі 15 140,00 грн.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.08.2025, головуючим суддею у справі № 363/1085/25 визначено суддю Лукач О.П.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Перевіривши матеріалами позовної заяви, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху з таких підстав.

Так, статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до позовної заяви, а статтею 177 ЦПК України документи, що додаються до позовної заяви.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмету спору та їх обґрунтування (частина перша статті 175 ЦПК України).

Згідно із пунктами 2 - 5, 8 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці;

позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Перевіривши позовну заяву, судом встановлено її невідповідність вказаним вище вимогам до позовної заяви, оскільки вона не містить ціни позову, яка відповідно до пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України, визначається у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується, відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно вартістю майна, відповідно до пункту 9 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, відповідно до пункту 10 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Визначення ціни позову це обов`язок, а не право позивача, враховуючи, що спірні об`єкти територіально розміщені у різних місцях, що має значення для визначення підсудності розгляду справи. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому, вартість майна це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна, суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Однак, позивачем не надано документального підтвердження дійсної вартості спірного майна на час подання позовної заяви до суду.

Щодо визначення ринкової вартості нерухомого майна, суд звертає увагу позивача, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

У якості доказу вартості майна, суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

У зв`язку з чим, позивачу необхідно визначити ціну позову, яка повинна дорівнювати дійсній ринковій вартості спірного майна станом на день подання позовної заяви до суду, з наданням до суду відповідних доказів на підтвердження визначеної вартості майна.

Крім цього, з урахуванням положень статей 42, 48 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони (позивач, відповідач), треті особи.

Відповідно до частини третьої статті 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Як убачається із інформації з долученого до позову витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, на усе майно, належне боржнику ОСОБА_3 , в тому числі, яке є предметом цього позову, міститься обтяження, застосоване постановою Вишгородського РВДВС ЦМУЮ (м.Київ) від 14.06.2021 про арешт майна боржника, при цьому у позові не зазначено про причини такого обтяження та до участі у справі не залучено третіх осіб, інтереси яких можуть бути порушені під час розгляду цієї справи.

Також, частиною п`ятою статті 177 ЦПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до частин першої, другої статті 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Так, перевіривши долучені до позовної заяви копії документів, встановлено, що копія Акту обстеження нерухомого майна, пошкодженого/зруйнованого внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією російської федерації є неналежної якості, що унеможливлюють встановлення змісту документу та позбавляє суд можливості, на стадії відкриття провадження у справі, пересвідчитись у тому, що надані докази підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Європейським судом з прав людини встановлено певні вимоги до документів, зокрема, відповідно до Пояснювальної нотатки для осіб, які бажають звернутися до Європейського суду з прав людини, вимоги до поданих копій: текст повинен бути зрозумілим і читабельним; копії повинні бути повними (всього документу).

Разом з тим, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з недотриманням вимог, встановлених статями 175, 177 ЦПК України, які є імперативними нормами закону та мають вичерпний перелік вимог щодо належного оформлення позовної заяви.

Відповідно до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення її без руху.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків, шляхом подання до суду позовної заяви у новій редакції з усунутими недоліками, про які зазначено вище по тексту ухвали, та додати до позовної заяви її копію та копії всіх документів, що додаються до неї, для надсилання відповідачу у справі.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільного майна подружжя залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Лукач