Справа № 185/3874/24
Провадження № 2/185/295/25
04 березня 2025 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Зінченко А.С., за участю секретаря судового засідання Рожкової А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу ЄУ № 185/3874/24 позовом Виконавчого комітету Павлоградської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратила право користування житловим приміщенням,
В провадженні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває цивільна справа ЄУ № 185/3874/24 позовом Виконавчого комітету Павлоградської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратила право користування житловим приміщенням.
В судові засідання призначені на 17.02.2025. 04.03.2025 представник позивача, повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, повтроно не з`явився, причини неявки суду не повідомив.
Позивач повідомлявся про судові засідання через електронний суд, що підтверджується довідками про доставку електронного документу в електронний кабінет позивача, проте на виклики суду представник позивача у судові засідання не прибув, причини неявки суду не повідомив, клопотань не заявив, заяв про рогляд справи без участі представника позивача не подавав.
Відповідач ОСОБА_2 , представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Припіченко В.Ф. просили залишити позовну заяву без розгляду, так як представник позивача, повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, повтроно не з`явився, причини неявки суду не повідомив.
Суд дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов наступного висновку.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
При цьому, суд зазначає, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає що, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суду необхідно виходити з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року.
Виклик позивача здійснювався шляхом надсилання судових повісток через електронний суд, які отримані позивачем завчасно.
Суд звертає увагу на те, що за положеннями статті 129 Конституції України, статті 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Згідно ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно п.2 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Згідно п.3,9 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору.
Отже, позивач, повідомлений належним чином, в судове засідання повторно не з`явився, причини неявки не повідомив, заяву про розгляд справи за відсутності позивача не надав, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позовної заяви.
Керуючись ст. 223, 257,260 ЦПК України, суд,
П О С Т А Н О В И В:
Позовну заяву Виконавчого комітету Павлоградської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без розгляду.
Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, апеляційної скарги.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Учасник справи, якому ухвалу не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб - адресою:http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя А. С. Зінченко