Справа № 216/6928/24
провадження №2/216/1549/25
УХВАЛА

іменем України

про залишення позовної заяви без руху

27 лютого 2025 року місто Кривий Ріг

Суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Кузнецов Р.О., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю, розподіл майна що є об`єктом спільної сумісної власності,

в с т а н о в и в:

В провадженні Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває цивільний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власністю, шляхом виселення.

19 грудня 2024 року винесено розпорядження щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ, в зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_3 з посади судді Центрально-Міського райсуду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області на підставі ухваленого 03 грудня 2024 року рішення Вищої Ради Правосуддя. Відповідно до протоколу від 19 грудня 2024 року цивільну справу №216/6928/24 було розподілено судді Кузнецову Роману Олександровичу.

Ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19.12.2024 прийнято вищезазначену цивільну справу та призначено здійснювати розгляд в порядку спрощеного провадження без виклику сторін у судове засідання.

26 лютого 2025 року на адресу суду надійшла зустрічна позовна ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю, розподіл майна що є об`єктом спільної сумісної власності. В якій позивач просить суд: 1) встановити факт спільного проживання у незареєстрованому шлюбі однією сім`єю ОСОБА_1 з ОСОБА_2 у період з 2010 року по 2022 рік; 2) в порядку розподілу майна визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання зустрічної позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

До неналежно оформленої зустрічної позовної заяви застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (ч. 1, 2 ст. 194 ЦПК України).

Ознайомившись з зустрічною позовною заявою, приходжу до висновку, що подана до суду позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175 та 177 ЦПК України.

- всупереч вимогам п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК позивач за зустрічним позовом не зазначив ціну позову в частині визнання права власності на 1/4 частку квартири.

Відповідно до положень ч. 1, 5 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Всупереч вимогам ч. 1, 5 ст. 177 ЦПК України позивачем не додано копії позовної заяви для відповідача, а також не додано жодних доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України, передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Так, механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Однак, позивачем в зустрічній позовній заяві не визначено ринкової вартості майна, яке є предметом позову, відповідно до вимог наведеного Закону України, зокрема, не подано звіт про оцінку ринкової вартості спірної квартири.

Таким чином, позивачу необхідно визначитися із зазначенням ціни позову та сплатити судовий збір у розмірі, що визначається згідно дійсної вартості спірного майна, з урахуванням положень ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Разом з тим, позивач в позовній заяві просить суд: 11) встановити факт спільного проживання у незареєстрованому шлюбі однією сім`єю ОСОБА_1 з ОСОБА_2 у період з 2010 року по 2022 рік; 2) в порядку розподілу майна визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 6 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.

Абзацем 1 частиною 3 статті 6 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, зокрема, за подання до суду:

- позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- позовної заяви не майнового характеру, яка подана фізичною 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025» установити на 2024 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2025 року 3028 гривні.

Як вбачається з матеріалів зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 було заявлено до відповідача дві позовні вимоги майнового характеру та немайнового, та за жодну не сплачено судовий збір.

Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху.

Кошти за оплату судового збору повинні бути перераховані за реквізитами: ГУК у Дніпропетровський області/Ц-М р/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0004652, код класифікації доходів бюджету: 22030101 «Судовий збір».

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід зазначити, що в рішенні у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатись обмеженням доступу до суду.

У зв`язку з наведеним, залишення заяви без руху з підстав, передбачених законом не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вище викладеного, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, зобов`язавши позивача усунути вище вказані недоліки в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 4, 175, 177, 185, 193, 194, 260, 274, 277 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю, розподіл майна що є об`єктом спільної сумісної власності, - залишити без руху з наданням часу позивачу для усунення недоліків, а саме: не більше десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Р.О.КУЗНЕЦОВ