Справа № 210/7111/24
Провадження № 2/210/400/25
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

05 березня 2025 року Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді Літвіненко Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Велегура М.І., звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу до відповідача ОСОБА_2 посилаючись на те, що з відповідачем по даній справі ОСОБА_1 перебуває у зареєстрованому шлюбі з 14 лютого 2018 року до теперішнього часу. Шлюб реєструвався у Металургійному районному у місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області, про що складено відповідний актовий запис № 51.

Від сумісного шлюбу вони дітей не мають.

Сімейне життя у ОСОБА_1 з відповідачем не склалося. Позивачка зрозуміла, що вони з чоловіком зовсім різні люди. У них різні погляди на життя та зовсім різний світогляд та цінності. На цьому ґрунті між ними постійно виникали сварки. Дані обставини негативно позначалися на стосунках.

Шлюбні відносини між ними припинені приблизно з липня 2023 року, сумісне господарство не ведеться.

На даний час ОСОБА_2 проживає окремо за іншою адресою зі своїми батьками.

Подальше сумісне життя і збереження сім`ї між ними неможливі.

Відповідач в добровільному порядку не бажає розірвати шлюб. Тому в органах реєстрації актів цивільного стану подати спільну заяву про розірвання шлюбу не можливо.

Внаслідок чого позивачка вимушена звернутися до суду з позовом про розірвання шлюбу для вирішення цього питання в судовому порядку.

Спір про розділ майна, що є їхньою сумісною власністю відсутній.

Просить розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який був зареєстрований у Металургійному районному у місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області, про що складено відповідний актовий запис №51 від 14 лютого 2018 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

В судове засідання сторони не викликалися, клопотання учасників провадження до суду про розгляд справи з викликом сторін до судового засідання не надходило.

Суд проводить судове засідання без фіксування технічними засобами, що буде відповідати вимогам ст. 247 ЦПК України.

Відповідачу ОСОБА_2 направлялась копія ухвали суду про відкриття провадження та копія позовної заяви з додатками, однак, вказане поштове відправлення повернулось на адресу суду з відміткою : «за закінченням терміну зберігання».

Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 14.02.2018 року, який зареєстровано Металургійним районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про що було складено відповідний актовий запис № 51, що вбачається з копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 14.02.2018 р.

Від шлюбу сторони дітей не мають.

Причиною припинення шлюбних відносин між позивачем та відповідачем стало те, що вони мають різні погляди на сімейне життя та ведення спільного господарства. Сторони втратили почуття любові та поваги один до одного, фактично вони стали чужими людьми, їх шлюб носить формальний характер. Майновий спір на момент подачі позову відсутній.

Так, побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки (стаття 1 СК України).

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Відповідно до статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно п. 10 Постанови ПВСУ № 11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Конституцією України проголошена охорона сім`ї державою, що полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Клопотань про зміну прізвища не заявлялося.

Суд, вирішуючи питання про розірвання шлюбу, вважає за необхідне з`ясувати прізвища подружжя після розірвання шлюбу, залишивши прізвище позивачу ОСОБА_3 , відповідачу - ОСОБА_3 .

Згідно ч. 2 ст.114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 24, 104, 105, 112 - 115 СК України, ст.ст. 12, 19, 81, 258, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Шлюб, укладений між ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований 14 лютого 2018 року Металургійним районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 51, - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище - « ОСОБА_3 », відповідачу - « ОСОБА_3 ».

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Рішення є документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Суддя: Н. А. Літвіненко