Провадження № 2/357/955/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

( ЗАОЧНЕ )

26 лютого 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Пустовій Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його син ОСОБА_4 , після смерті якого залишилося спадкове майно, будинок АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги є позивач, як батько спадкодавця, та відповідачі , як діти спадкодавця. ОСОБА_4 був зареєстрованим і проживав в АДРЕСА_2 . Син позивача втратив будь-який зв`язок з батьком, не спілкувалися та позивач не мав можливості поїхати в РФ, з 2006 року позивач за станом здоров`я не може самостійно пересуватися, є інвалідом 1 групи. Свідоцтво про смерть ОСОБА_4 було видано органами ДРАЦС РФ і було направлено в Україну в грудні 2020 року та в цей же період в Білоцерківській районній нотаріальній конторі було заведено спадкову справу за заявами відповідачів. Тобто позивач не знав про смерть свого сина, який помер в іншій державі, а тому позивач пропустив 6-місячний строк для прийняття спадщини з поважної причини.

Ухвалою суду від 21.10.2024 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання (а.с.24).

Ухвалою суду від 19.11.2024 року було витребувано докази із Третьої Білоцерківської державної нотаріальної контори (а.с.28-29).

Ухвалою суду 15.01.2025 року було закрито підготовче провадження по вказаній справі та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.70-71).

Представник позивача адвокат Кабула І.Ю. в судовому засіданні позов підтримала.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, заяв, клопотань суду не подали.

Згідно ст. 280-282 ЦПК України, з урахуванням думки представника позивача, суд постановив провести заочний розгляд справи.

Заслухавши позицію сторони позивача, покази свідка, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданим відділом ЗАГС Фокінського району м. Брянськ, РФ (а.с.35).

Позивач ОСОБА_1 приходився батьком ОСОБА_4 , що стверджується витягом ДРАЦСГ про державну реєстрацію народження (а.с.9).

Згідно дублікату Договору від 26.07.1996 року ОСОБА_4 було подаровано житловий будинок в с. Шкарівка Білоцерківського району (а.с.8).

Встановлено, що після смерті ОСОБА_4 до Третьої білоцерківської районної державної нотаріальної контори були подані заяви громадян РФ ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті їхнього батька (а.с.34).

Згідно матеріалів спадкової справи, діти спадкодавця ОСОБА_5 не повідомили нотаріуса Третьої білоцерківської районної державної нотаріальної контори про інших спадкоємців. А в заявах, що були подані відповідачами нотаріусу Брянського нотаріального округу Брянської області РФ вбачається, що відповідачі повідомили, що інших спадкоємців після смерті ОСОБА_4 не має (а.с.54).

Наведені обставини свідчать, що позивач не спілкувався з сім`єю свого сина та онуки не повідомляли позивача про смерть ОСОБА_4 , а отже, є ймовірним, що лише з часу відкриття спадкової справи позивач міг дізнатися про смерть свого сина та отримати відповідний документ.

Встановлено, що позивач є інвалідом 1 групи з 21.09.2006 року, має ампутацію кінцівок, не протезований, самостійно не пересувається, не самообслуговується. Наведене підтверджено довідкою КЗ КОР «Обласне бюро медико-соціальної експертизи» (а.с.11,12-14)

Встановлено, що 21.08.2024 року державний нотаріус Третьої білоцерківської державної нотаріальної контори винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Оскільки спадкоємець за законом ОСОБА_1 у встановлений законом строк спадщину не прийняв (а.с.6).

Представник позивача в судовому засіданні пояснила, що позивач не знав про смерть свого сина. ОСОБА_4 втратив контакт зі своїм батьком, не приїздив, не телефонував, онуки, також не цікавилися життям свого діда, не навідувалися в село та і в який спосіб не повідомили родину про смерть ОСОБА_4 . Позивач тяжко хворів, самостійно не пересувається, не міг самостійно поїхати до сина, розшукати його.

Допитана судом в якості свідка ОСОБА_6 суду дала показання, що позивач ОСОБА_1 приходиться їй свекром, а з ОСОБА_7 , тобто його сином, свідок не знайома, за останні 25 років жодного разу не зустрічала його. Позивач тривалий час нічого не знав про свого сина, втратив з ним контакт. Свідок зі своїм чоловіком доглядає хату, яку позивач бажає успадкувати після смерті ОСОБА_4 . Діти спадкодавця не відвідували діда, не приїздили в село. Позивач хворий, у нього гангрена, інвалід 1 групи, потребує постійного догляду.

Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) ( 435-15 ), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Судом установлено, що шестимісячний строк для подання позивачем, як спадкоємцем за законом першої черги, заяви про прийняття спадщини після смерті сина, сплив в червні 2013 року. Однак, з вересня 2006 року позивач є інвалідом 1 групи та потребує сторонньої допомоги. Відсутні дані, що інші спадкоємці першої черги після смерті ОСОБА_4 ставили до відома позивача про смерть його сина, який помер в іншій державі.

Суд, оцінюючи та аналізуючи докази по справі, прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення. Суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме, вказані позивачем причини були пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій щодо подання заяви про прийняття спадщини. На час відкриття спадщини, позивач бв інвалідом 1 групи, позбавлений можливості самостійно пересуватися. Інші особи, спадкоємці 1 черги, не повідомили нотаріуса про наявність ще одного спадкоємця, спору щодо спадщини не виявлено. Доказів чи заперечень в спростування наведеного суду не надано. В даному випадку, з урахуванням справедливого балансу інтересів сторін по справі, суд вважає за можливе надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини (3 місяці) з метою фактичної реалізації ним своїх спадкових прав.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216,1218, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 77, 81, 263,141, 259, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 1938 року народження (РНОКПП НОМЕР_2 ) додатковий строк, в три місяці, для подання до нотаріальної контри заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його сина ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути скасоване Білоцерківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яку може бути подано до суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту рішення.

Повний текст рішення суду виготовлено 04.03.2025 року.

Суддя О. Я. Ярмола