Справа № 125/315/19
Провадження № 22-ц/801/751/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції Хитрук В. М.
Доповідач :Шемета Т. М.
УХВАЛА

04 березня 2025 рокуСправа № 125/315/19м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі судді-доповідача Шемети Т. М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Супівської сільської ради Барського району Вінницької області про встановлення факту, що має юридичне значення, про визнання права власності на спадкове майно за законом,

за апеляційною скаргою керівника Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області Філімонова Олега Віталійовича в інтересах держави в особі Копайгородської селищної ради на рішення Барського районного суду Вінницької області від 05 квітня 2019 року, -

в с т а н о в и в:

В квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, про визнання права власності на спадкове майно за законом.

Рішенням Барського районного суду Вінницької області від 05 квітня 2019 року позов задоволено: встановлено факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , був рідним дідом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнано за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на спадкове майно, яке залишилося після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , а саме на право на земельну частку (пай) площею 3,70 га в умовних кадастрових одиницях без визначення меж в натурі (на місцевості), яка розташована на території Супівської сільської ради Барського району Вінницької області по КСП «За мир» (сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ВН № 002803).

20 лютого 2025 року керівник Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області Філімонов О. В. в інтересах держави в особі Копайгородської селищної ради подав апеляційну скаргу, у якій просить оскаржуване рішення скасувати та відмовити в задоволенні позовних вимог.

Одночасно в апеляційній скарзі ставить питання про поновлення строку на подання апеляційної скарги, на підтвердження поважності причин посилається на те, що Жмеринська окружна прокуратура не брала участі у розгляді вказаної справи, Супівська селищна рада, правонаступником якої є Копайгородська селищна рада, хоч і була зазначена в позовній заяві як відповідач, однак матеріали справи не містять доказів направлення судом на її адресу жодних процесуальних документів, в тому числі повідомлення про розгляд справи, а наявна в матеріалах справи заява про визнання позову надійшла до суду після ухвалення рішення. Таким чином на Жмеринську окружну прокуратуру та Копайгородську селищну раду не поширюється встановлений п. 1 ч. 2 ст. 358 ЦПК України присічний однорічний строк для оскарження рішення Барського районного суду Вінницької області від 05 квітня 2019 року.

Крім того, письмові докази, що спростовують прийняття ОСОБА_1 спадщини ОСОБА_2 шляхом вступу в управління та володіння спадковим майно, отримані прокуратурою тільки 03 січня 2024 року, зокрема під час огляду поземельної книги Супівської сільської ради.

Вирішуючи питання поновлення строку на апеляційне оскарження, приходжу до наступних висновків.

Згідно з частиною третьою статті 24 Закону України «Про прокуратуру» право подання апеляційної чи касаційної скарги на судове рішення в цивільній, адміністративній, господарській справі надається прокурору, який брав участь у судовому розгляді, а також незалежно від участі в розгляді справи прокурору вищого рівня: Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, першим заступникам та заступникам керівників обласних прокуратур, керівнику, заступникам керівника, керівникам підрозділів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

За приписами статті 354 ЦПК України передбачено те, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Результат аналізу частини третьої статті 24 Закону України «Про прокуратуру», статті 354 ЦПК України дає підстави для висновку про те, що початок строку на апеляційне оскарження прокурором, який не приймав участі у справі, в інтересах держави в особі учасника справи (органу місцевого самоврядування) рішення суду першої інстанції починається за правилами, встановленими для учасника справи положеннями статті 354 ЦПК України. Тобто в разі подання апеляційної скарги прокурором, який не брав участі у справі, в інтересах держави в особі учасника справи (органу місцевого самоврядування) питання про поновлення строку має вирішуватися стосовно належного суб`єкта (учасника справи), а не прокуратури.

Аналогічні правові висновки викладені в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 квітня 2024 року (справа № 198/236/21).

Відповідно до частини 2 статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Вирішення питання про поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatismutandis, п. 27 рішення Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», та «Трух проти України» (ухвала) від 14 жовтня 2003 року).

В клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження Жмеринська окружна прокуратура зазначає, що вона не брала участі у розгляді справи, а Супівська сільська рада, правонаступником якої є Копайгородська селищна рада, не була повідомлена про розгляд справи.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення Барського районного суду Вінницької області ухвалено 05 квітня 2019 року без участі Супівської Сільської ради Барського району Вінницької області. В рішенні зазначено, що представник відповідача позов визнав повністю, не заперечував проти його задоволення, просив розглядати справу без його участі, про що зазначив в письмовій заяві до суду (а.с. 26).

В матеріалах справи міститься заява сільського голови за № 4 від 02 квітня 2019 року (судом отримана 08 квітня 2019 року) про визнання позову та розгляду справи без участі представника (а.с. 26).

Наявність такої заяви підтверджує обізнаність відповідача про наявність судової справи та про суть позовних вимог.

На а.с. 27 міститься заява прокурора Барського відділу Жмеринської окружної прокуратури від 25 вересня 2023 року № 52/1-1257 вих-23 про ознайомлення з матеріалами справи та на цій заяві міститься напис «Копію рішення отримав, ОСОБА_3 . З матеріалами справи ознайомлений 10 жовтня 2023, підпис».

Отже, про наявність оскаржуваного рішення Барського районного суду Вінницької області прокуратурі стало відомо 10 жовтня 2023 року.

Натомість апеляційну скаргу на рішення Барського районного суду Вінницької області керівник Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області Філімінов О. В. в інтересах держави в особі Супівської сільської ради, правонаступником якої є Копайгородська селищна рада, подав 20 лютого 2025 року, тобто більше ніж через 5 років з дня винесення оскаржуваного рішення та більше ніж через 1 рік і 4 місяці після того як прокурор отримав копію оскаржуваного рішення та ознайомився з матеріалами справи.

В клопотанні про поновлення строку Жмеринська окружна прокуратура зазначає те, письмові докази, які спростовують прийняття ОСОБА_1 спадщини ОСОБА_2 шляхом вступу в управління та володіння спадковим майном, отримані прокуратурою тільки 03 січня 2024 року, однак ця обставина жодним чином не впливає на можливість реалізації права прокурора на апеляційне оскарження та не може розцінюватись як поважна причина для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, також строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Не заперечуючи наявності дискреційних повноважень у національних судів щодо вирішення питання про поновлення строку на звернення до суду, апеляційне чи касаційне оскарження, ЄСПЛ підкреслює, що останні повинні визначити, чи виправдовують підстави для подібного продовження строків втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує межі розсуду суду ні в тривалості, ні в підставах для визначеності подовжених строків (справа «Безруков проти Росії», п. 34).

Згідно з практикою ЄСПЛ при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (справи «Волчлі проти Франції»], «ТОВ «Фріда» проти України»).

Враховуючи встановлені у справі обставини, приходжу до висновку, що наведені у клопотанні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Барського районного суду Вінницької області від 05 квітня 2019 року є неповажними та не дають підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, тому в силу приписів частини 3 статті 357 ЦПК України подану апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для зазначення інших підстав для поновлення строку.

Відповідно до частини 4 частини статті 357 ЦПК України, роз`яснити заявнику, що в разі неподання заяви з наведенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження або якщо такі підстави будуть визнані неповажними, апеляційний суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. 354, 357 ЦПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу керівника Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області Філімонова Олега Віталійовича на рішення Барського районного суду Вінницької області від 05 квітня 2019 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі, якщо вказані у заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Вінницького

апеляційного суду Т. М. Шемета