Провадження № 2-о/639/26/25 Справа № 639/116/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2025 року м. Харків

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Марченка В.В.,

за участю секретаря судового засідання Василевської Л.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова цивільну справу № 639/116/25

заявник: ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 )

заінтересовані особи: ОСОБА_2 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ), Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (адреса місцезнаходження: вул. Сумська, 61, м. Харків)

про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в якій просить встановити юридичний факт, що громадянка Республіки Польща ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є матір`ю дитини жіночої статі - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Харкові (Україна) шляхом використання допоміжних репродуктивних технологій.

В обґрунтування своїх вимог представник заявника зазначає, що 26 липня 1992 року між громадянином Федеративної республіки Німеччина ОСОБА_2 та громадянкою Республіки Польща ОСОБА_1 на території Федеративної республіки Німеччина було укладено шлюб, свідоцтво про шлюб з реєстраційним номером НОМЕР_1 , складений Органом ЗАЦС м. Кассель ФРН.

В зв`язку з наявними медичними показаннями заявники взяли участь в програмі екстракорпорального запліднення з перенесенням ембріонів у ТОВ «САНА-МЕД» (Центр репродукції людини Клініка професора Феськова О.М.) та подальшим виношуванням вагітності сурогатною матір`ю громадянкою України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з якою подружжям укладено договір про виношування вагітності, предметом якого є виношування ОСОБА_4 вагітності, що настала в результаті переносу у порожнину її матки ембріона людини, зачатого подружжям ОСОБА_5 в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, а також народження генетично чужої їй дитини для її подальшого передання на виховання біологічним батькам.

ІНФОРМАЦІЯ_4 у результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства у КНП «Міський клінічний пологовий будинок №6» Харківської міської ради у подружжя народилась донька ОСОБА_3 , яка має генетичну спорідненість із подружжям, а саме з батьком, оскільки у лікувальній програмі ДРТ використано яйцеклітини донора та сперматозоїди чоловіка ОСОБА_2 . Згідно довідки про генетичну спорідненість батьків (матері чи батька) з плодом №243 від 02.07.2020 року, виданою Центром репродукції людини клініка професора ОСОБА_6 діагноз ОСОБА_1 «Безпліддя ІІ. Ендокринний чинник. Багаторазові невдалі спроби ДРТ» У зв`язку з неможливістю виношування вагітності було проведено програму ДРТ з перенесенням ембріона у порожнину матки сурогатної матері ОСОБА_4 .. У лікувальний програмі ДРТ використано яйцеклітини донора та сперматозоїди чоловіка ОСОБА_2 . ОСОБА_7 ембріона у порожнину матки сурогатної матері відбулось 11.09.2019, факт вагітності встановлено 23.09.2019 року та підтверджено 30.09.2019, має місце генетична спорідненість батька з плодом.

Громадянка України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , своєю заявою, завіреною приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Орловською В.Г., що зареєстрована в реєстрі за №1566 від 01.07.2020, на підставі ст. 123 Сімейного кодексу України надала згоду на запис подружжя: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 батьками дитини, що народилась в результаті переносу ембріона, походженого від подружжя, методом екстрокорпорального запліднення, що зазначено та підтверджено у Повному витязі з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №6 від 10.09.2024.

07 липня 2020 року Харківським міським відділом ДРАЦС Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції у м. Харкові видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_3 , батьками якої зазначені: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , про що 07.07.2020 року складено відповідний актовий запис №1895. Вказане підтверджується і дублікатом свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого повторно 10.09.2024 року Першим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Чернівці Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, щодо народження ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_3 , батьками якої зазначені: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , про що 07.07.2020 року складено відповідний актовий запис №1895. Місцем народження дитини зазначено м. Харків.

Згідно з витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № від 10.09.2024 року, ОСОБА_3 , жіночої статі, народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце народження Україна, Харківська область, місто Харків, в КНП « Міський клінічний пологовий будинок №6» ХМР, медичне свідоцтво про народження № 417 від 15.05.2020. Реєстрація народження проведена відповідно до ст.133 Сімейного кодексу України.

На підставі викладеного, реєстрація факту народження дитини було здійснена відповідно до п. 11 глави 1 розділу ІІІ Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні (затверджених наказом Міністерства юстиції України № 52/2 від 18.10.2000 р, в редакції наказу № 3307/5 від 24.10.2010 р), що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження та самим фактом видачі свідоцтва про народження дитини.

В державному реєстрі актів цивільного стану записано, що заявники: громадянин Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_2 є батьком, а його дружина громадянка Республіки Польща ОСОБА_1 , є матір`ю дитини жіночої статі (дівчинки) ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Дитина після народження знаходиться разом зі своїми батьками - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у Федеративній республіці Німеччина, а саме у місті Кассель, де спільно проживають.

Однак, згідно норм права ФРН, де мешкає заявниця, здійснений в Україні актовий запис про матір в реєстрі актів цивільного стану громадян, та видане на цій підставі свідоцтво про народження дитини не визнається в Німеччині як рішення (акт) компетентного органу України та вказане можливо лише шляхом отримання рішення суду в Україні про встановлення правового статусу батьківства. Таке судове рішення може бути згодом визнаним місцевим судом, згідно з ч.1 ст. § 108 Закону про процедуру у сімейних справах. Так, правом Федеративної Республіки Німеччина, де заявниця (мати дитини) ОСОБА_1 мешкає разом з чоловіком, сурогатне материнство заборонене, і в якості матері відповідно до параграфу 1591 Цивільного кодексу ФРН визнається лише жінка, яка народила дитину (сурогатна матір).Відповідно до ч.1 ст. § 108 Закону ФРН «Про порядок розгляду сімейних справ та справ добровільної підсудності» за винятком рішень у справах про шлюб, рішення,прийняті за кордоном, визнаються без особливого провадження.

Таким чином, звернення з даною заявою до суду обумовлене спеціальним для Федеративної Республіки Німеччина порядком реєстрації батьківства щодо дітей, народжених шляхом сурогатного материнства за кордоном.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 24.01.2025 року відкрито провадження по справі.

Заявник ОСОБА_1 та її представник - адвокат Колєснікова О.М. в судове засідання не з`явилися, представником подано до суду заяву в якій просить розглянути справу без їхньої участі, вимоги заяви підтримала в повному обсязі.

Заінтересована особа ОСОБА_2 та його представник - адвокат Гофельд Ганна Сергіївна в судове засідання не з`явилися, представником було подано до суду додаткові пояснення по справі в яких підтримують вимоги заяви про встановлення факту родинних відносин та просять суд розгляд справи проводити без їхньої участі.

Представник заінтересованої особи Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в судове засідання не з`явився, представником було надано до суду пояснення по справі в яких повідомлено, що відповідно до архівних даних відділу виявлено актовий запис про народження № 1895, складений 07.07.2020 Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , державна реєстрація проведена у відповідності до ст. 133 СК України. Також в письмових пояснення просили суд розглядати справу на розсуд суду за відсутності їхнього представника.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини.

Як вбачається з матеріалів справи та копії свідоцтва про шлюб № НОМЕР_1 виданого м. Кассель, перекладеного з німецької мови на українську мову, переклад виконано перекладачем Костюком Олегом Григоровичем вбачається, що громадянин Федеративної республіки Німеччина ОСОБА_2 та громадянка Республіки Польща ОСОБА_1 у перебувають в зареєстрованому шлюбі з 26 липня 1992 року.

В зв`язку з медичними показаннями подружжям ОСОБА_5 взяли участь в програмі екстракорпорального запліднення з перенесенням ембріонів у ТОВ «САНА-МЕД» (Центр репродукції людини Клініка професора Феськова О.М.) та подальшим виношуванням вагітності сурогатною матір`ю громадянкою України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з якою подружжям було укладено договір про виношування вагітності, предметом якого є виношування ОСОБА_4 вагітності, що настала в результаті переносу у порожнину її матки ембріона людини, зачатого подружжям ОСОБА_5 в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, а також народження генетично чужої їй дитини для її подальшого передання на виховання біологічним батькам.

Згідно копії довідки про генетичну спорідненість батьків (матері чи батька) з плодом № 243 від 02.07.2020 року, виданої Центром репродукції людини клініка професора ОСОБА_6 вбачається, що діагноз ОСОБА_1 «Безпліддя ІІ. Ендокринний чинник. Багаторазові невдалі спроби ДРТ» У зв`язку з неможливістю виношування вагітності було проведено програму ДРТ з перенесенням ембріона у порожнину матки сурогатної матері ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . У лікувальний програмі ДРТ використано яйцеклітина донора та сперматозоїди чоловіка ОСОБА_2 . ОСОБА_7 ембріона у порожнину матки сурогатної матері відбулось 11.09.2019, перенесено 1 (один) ембріон на стадії бластоцисти. Факт вагітності встановлено 23.09.2019 року та підтверджено 30.09.2019. Має місце генетична спорідненість батька з плодом.

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого повторно 10.09.2024 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_4 народилась ОСОБА_3 , батьками якої зазначені: ОСОБА_2 , громадян Федеративної Республіки Німеччини та ОСОБА_1 , громадянка Республіки Польща, про що 07.07.2020 року складено відповідний актовий запис № 1895. Місцем народження дитини зазначено м. Харків, Україна.

Згідно з витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №6 від 10.09.2024 року, ОСОБА_3 , жіночої статі, народилась ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце народження Україна, Харківська область, м. Харків, в КНП «Міський клінічний пологовий будинок №6» Харківської міської ради. В графі - відомості про батька зазначено: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , громадянин Федеративної Республіки Німеччина. В графі - відомості про матір зазначено: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка Республіки Польща. Реєстрація народження проведена відповідно до ст.133 Сімейного кодексу України.

В розділі - відомості про відмітки зроблені в актовому записі: згідно заяви матері та батька дитини про державну реєстрацію народження ід ІНФОРМАЦІЯ_8 , дитині присвоєно ім`я " ОСОБА_10 "., Згідно заяви матері та батька дитини про державну реєстрацію народження від 02.07.2020 року, та згідно їх національних традицій по батькові дитині не присвоюється.; По батькові та місце проживання батьків паспортами не підтверджено.; Протокол про адміністративне правопорушення за несвоєчасну державну реєстрацію народження не складено у зв`язку із карантином.; Матір`ю дитини, згідно з медичним свідоцтвом про народження № 417 від 15.05.2020 року, виданим Комунальним некомерційним підприємством "Міський клінічний пологовий будинок № 6" Харківської міської ради, є ОСОБА_8 , яка надає письмову заяву на запис подружжя ОСОБА_5 батьками дитини, що народилася в результаті переносу ембріона, походженого від подружжя, методом екстрокорпорального запліднення. Заява завірена приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Орловською В.Г., зареєстрована в реєстрі за № 1566 від 01.07.2020 року. Надано довідку про генетичну спорідненість батьків за плодом № 243 від 02.07.2020 року, видану Товариством з обмеженою відповідальністю "Сана-Мед" Центру репродукції людини "Клініка професора Феськова О.М.";Актовий запис складений в присутності перекладача Головань Кристини Вадимівни.

За змістом ч. 1ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У ч. 1ст. 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п. 1 ст. 315 ЦПК України суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, зокрема, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для реалізації своїх прав.

Згідно із ст. 496 ЦПК України іноземці та інші іноземні особи, мають право звертатись до судів України для захисту своїх прав, свобод чи інтересі. Іноземні особи мають процесуальні права та обов`язки нарівні з фізичними і юридичними особами України, крім випадків, передбачених Конституцією та Законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

В силу положень ч. 2 ст. 123 Сімейного кодексу України у разі перенесення в організм іншої жінки ембріона людини, зачатого подружжям в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, батьками дитини є подружжя.

Судом встановлено, що правом Федеративної Республіки Німеччина, громадянкою якої є заявниця (мати дитини) ОСОБА_1 , сурогатне материнство заборонене, і в якості матері відповідно до параграфу 1591 Цивільного кодексу ФРН визнається лише жінка, яка народила дитину (сурогатна матір).

Відповідно до ч.1 ст. § 108 Закону ФРН «Про порядок розгляду сімейних справ та справ добровільної підсудності» за винятком рішень у справах про шлюб, рішення, прийняті за кордоном, визнаються без особливого провадження.

Верховний суд Німеччини у справі XII ZB 320/17 від 20.03.2019 р., предметом розгляду було питання запису матір`ю в Німеччині саме особи, яка була вже записана такою у свідоцтві про народження в Україні відповідно до українського права, зробив такий висновок: «Запис в українському реєстрі про народження, а також видане на його підставі свідоцтво про народження, не є рішенням, яке може бути визнаним в розумінні ч. 1 § 108 Закону про провадження у справах сім`ї та з питань добровільної підсудності».

Тобто невизнання факту реєстрації матір`ю дитини в Україні Верховним судом ФРН обґрунтовується тим, що така реєстрація підтверджується не рішенням суду, а рішенням українського органу реєстрації актів цивільного стану, яке не відповідає змісту ч. 1 § 108 Закону «Про порядок розгляду сімейних справ та справ добровільної підсудності».

Вказані вище норми права Німеччини та висновок з рішення Верховного суду ФРН були отримані з офіційних джерел, а саме сайтів міністерства Юстиції і захисту споживачів ФРН та реєстру рішень Федерального Верховного суду ФРН, які є доступними джерелами права, український переклад яких посвідчений у встановленому законом порядку.

Таким чином, наданими документами підтверджується, що зроблений в Україні актовий запис про матір та батька в реєстрі актів цивільного стану громадян, та видане на цій підставі свідоцтво про народження дитини не визнається в Німеччині як рішення компетентного органу України.

Отже, здійснений в Україні актовий запис про батьків в реєстрі актів цивільного стану громадян, та видане на цій підставі свідоцтво про народження дитини не визнається в Німеччині як рішення (акт) компетентного органу України, зокрема не визнається і свідоцтво про народження, в якому матір`ю народженого в Україні записана ОСОБА_1 .

Згідно змісту висновку, викладеного у рішенні Верховного суду ФРН XII ZB 320/17 від 20.03.2019 р., таке невизнання свідоцтва про народження може бути усунено шляхом встановлення факту родинних відносин в суді України за місцем народження дитини з винесенням відповідного судового рішення.

Згідно ч. 3. ст. 8 Закону України «Про міжнародне приватне право» особи, які беруть участь у справі, мають право подавати документи, що підтверджують зміст норм права іноземної держави, на які вони посилаються в обґрунтуванні своїх вимог або заперечень, іншим чином сприяти суду чи іншому органу у встановленні змісту цих норм.

В силу приписів статті 4 вказаного Закону право, що підлягає застосуванню до приватноправових відносин з іноземним елементом, визначається згідно з колізійними нормами та іншими положеннями колізійного права цього Закону, інших законів, міжнародних договорів України.

Статтею 65 цього Закону передбачено, що встановлення та оскарження батьківства визначається особистим законом дитини на момент її народження.

Відповідно до ст. 16 цього Закону особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої вона є.

Відповідно до ст. 123 Сімейного Кодексу України, у разі народження дружиною дитини, зачатої в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, здійснених за письмовою згодою її чоловіка, він записується батьком дитини. У разі перенесення в організм іншої жінки ембріона людини, зачатого подружжям (чоловіком та жінкою) в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, батьками дитини є подружжя. Подружжя визнається батьками дитини, народженої дружиною після перенесення в її організм ембріона людини, зачатого її чоловіком та іншою жінкою в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій.

Згідно п. 11 глави 1 розділу III Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000 року №52/5, у разі народження дитини жінкою, якій в організм було перенесено ембріон людини, зачатий подружжям у результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, державна реєстрація народження проводиться за заявою подружжя, яке дало згоду на таке перенесення.

У цьому разі одночасно з документом, що підтверджує факт народження дитини цією жінкою, подається заява про її згоду на запис подружжя батьками дитини, справжність підпису на якій має бути нотаріально засвідченою, а також довідка про генетичну спорідненість батьків /матері чи батька/ з плодом. При цьому в графі "Для відміток" актового запису про народження робиться один з таких записів: "Матір`ю дитини, яка ідентифікована електронною системою охорони здоров`я за даними заяви про згоду на запис подружжя батьками дитини, є громадянка (прізвище, власне ім`я, по батькові)" або " Матір`ю дитини згідно з медичним свідоцтвом про народження є громадянка (прізвище, власне ім`я, по батькові)", а також зазначаються найменування закладу (установи), що видав(ла) довідку, дата її видачі та номер, дані нотаріуса (прізвище та ініціали, нотаріальний округ чи державна нотаріальна контора), дата та за яким реєстровим номером засвідчено справжність підпису жінки на заяві про її згоду на запис подружжя батьками дитини.

У рішеннях від 26 червня 2014 року у справі «Меннессон проти Франції» скарга №65192/11 та у справі «Лабассе проти Франції» скарга №65941/11, Європейський суд з прав людини зазначив, що кожна країна має право заборонити сурогатне материнство на її території. Однак Суд також визначив, що заборона сурогатного материнства не може впливати на дітей, народжених у такий спосіб за кордоном. У цьому контексті Суд висловив позицію, що країни, де сурогатне материнство заборонене, повинні визнати родинний зв`язок між дітьми, народженими від сурогатної матері за кордоном, та їхніми біологічними батьками, інакше буде мати місце порушення прав дітей на повагу до приватного та сімейного життя, гарантованого ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У зв`язку із викладеним, для необхідності захисту інтересів дитини та її матері, суд вважає за необхідне задовольнити заяву і встановити факт, що громадянка Республіки Польща ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є матір`ю дитини жіночої статі - ОСОБА_3 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_6 у місті Харків (Україна) шляхом використання допоміжних репродуктивних технологій.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що заяву про встановлення факту родинних відносин слід задовольнити.

Судові витрати залишити за заявником.

З огляду на наведене, та керуючись ст.ст. 76-81, 95, 229, 258, 259, 263-265, 268, 315-319, 354, 355 ЦПК України суд -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити юридичний факт, що громадянка Республіки Польща ОСОБА_1 , ( ОСОБА_11 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 є матір`ю дитини жіночої статі ОСОБА_3 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 у місті Харків (Україна) шляхом використання допоміжних репродуктивних технологій.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_4 ).

Заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_5 ) ;

Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (адреса місцезнаходження: вул. Сумська, 61, м. Харків, ).

Повний текст рішення виготовлено 05.03.2025 року.

Суддя: В. В. Марченко