ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/2525/24
Провадження № 2-о/362/10/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 січня 2025 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

присяжних Подмогильної Ю.П., Тимошенко І.С.,

за участі секретаря Тельнової О.О.,

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

особи відносно, якої вирішується питання ОСОБА_3 ,

адвоката Каденка А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Василькові Київської області в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: особа, щодо якої розглядається справи про визнання її недієздатною ОСОБА_3 , Орган опіки та піклування Васильківської міської ради, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , звернувся до суду із заявою в якій просить суд визнати недієздатним ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Васильків Київської області, який постійно проживає у АДРЕСА_1 та за висновком опікунської ради при виконавчому комітеті Васильківської міської ради призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 опікуном ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що із заявою про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна він звертається до суду стосовно свого рідного дядька ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Васильків Київської області. Відповідно до посвідчення № НОМЕР_1 його рідний дядько є інвалідом з дитинства 2 групи довічно. Відповідно до довідки Васильківської багатопрофільної лікарні інтенсивного лікування від 29.01.2024 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебуває під наглядом лікаря-психіатра з діагнозом помірна розумова відсталість. Із зазначених документів вбачається, що його дядько є інвалідом II групи інвалідом з дитинства довічно і страждає на розумову відсталість, внаслідок чого не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, він не орієнтується у життєвих ситуаціях, самостійно не спроможний обслуговувати себе.

Визнання дядька ОСОБА_3 недієздатним необхідно йому для захисту його майнових та немайнових прав, захисту його інтересів від сторонніх осіб, створення для нього належних умов лікування, проживання, офіційного оформлення його постійного догляду за ним та захисту у зв`язку із цим і його прав.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16.04.2024 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху з наданням заявнику строку протягом десяти днів з дня її отримання для усунення недоліків заяви (а.с.18-20).

29.04.2024 року на виконання ухвали про залишення заяви без руху ОСОБА_1 було подано заяву із додатками до неї (а.с.23-53).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07.05.2024 року відкрито провадження у цивільній справі та призначено справу до судового розгляду в порядку окремого провадження за участю присяжних (а.с.56).

ОСОБА_1 разом із заявою подав до суду заяви про призначення судово-психіатричної експертизи щодо встановлення психічного стану ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Яку просив доручити КНП Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» (а.с.4, 54).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 10.06.2024 року заяву задоволено частково. Призначено у цивільній справі №362/2525/24 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: особа, щодо якої розглядається справи про визнання її недієздатною ОСОБА_3 , Орган опіки та піклування Васильківської міської ради, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручено Державній установі «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» (а.с.83-85).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 15.11.2024 року відновлено провадження у цивільній справі (а.с.107).

ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 в судовому засіданні просили заяву задовольнити, оскільки заявник разом із бабусею доглядає за своїм дядьком, він одружений має також на утримані власних дітей, не працює, а тому може бути опікуном свого дядька. Також зазначив, що у нього відсутні докази , що він згідно Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» став на облік до відповідного районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Особа відносно, якої вирішується питання ОСОБА_3 в судовому засіданні зазначив, що він проживає разом із своєю мати та братом, а заявник є його племінником.

Адвокат ОСОБА_3 Каденко А.С. в судовому засіданні не заперечував щодо задоволення заяви.

Представник Органу опіки та піклування Васильківської міської ради в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомленні належним чином (а.с.120), направили заяву про розгляд справи у їх відсутності, позов підтримують (а.с.80).

Суд, розглянувши заяву в межах заявлених вимог, заслухавши заявника, представника заявника, особу, щодо якої розглядається справа, адвоката, ознайомившись з висновком опікунської ради, вивчивши та дослідивши докази у цивільній справі, приходить до висновку про часткову обгрунтованість заяви та визнання її такою, що підлягає до задоволення частково з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народився ОСОБА_3 , батьками якого є батько ОСОБА_4 та мати ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (а.с.9).

Згідно копії паспорту ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.8).

Відповідно до копії посвідчення № НОМЕР_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є інвалідом з дитинства 2 групи довічно, що підтверджується посвідченням № НОМЕР_1 (а.с.12).

Згідно до копії довідки Васильківської багатопрофільної лікарні інтенсивного лікування від 29.01.2024 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебуває під наглядом лікаря-психіатра з діагнозом помірна розумова відсталість (а.с.11).

Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта від 28.10.2024 № 1486 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявляє ознаки хронічного стійкого психічного розладу у вигляді «Тяжкої розумової відсталості». За своїм психічним станом не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними (а.с.98-99).

Згідно з висновку опікунської ради від 29.03.2024 №103 опікунська рада при виконавчому комітеті Васильківської міської ради вважає, що племінник ОСОБА_1 може виконувати обов`язки опікуна над дядьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зі змісту вказаного висновку встановлено, що ОСОБА_1 , доглядає свого дядька, забезпечує необхідними речами побутового вжитку, створює всі умови для нормальної життєдіяльності, своєчасно лікує, захищає права та інтереси. Мати, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_4 , похилого віку, перенесла інсульт інфаркт, хвора на діабет за станом здоров`я не може доглядати сина. Брат ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , згідно витягу з наказу 18.05.2022 № 107 командир військової частини НОМЕР_3 (по строковій частині) зарахований до списків особового складу військової частини (а.с.14).

Згідно до копії свідоцтва про народження № НОМЕР_4 від 10.01.1973 року ОСОБА_5 є рідним братом ОСОБА_3 та рідним дядьком заявника (а.с.10, 7).

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Згідно до ч. 6 ст. 300 ЦПК України строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Судом встановлено, що згідно висновку судово-психіатричного експерта від 28.10.2024 №1486 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , страждає на хронічний стійкий психічний розлад у вигляді «Тяжкої розумової відсталості», та за своїм психічним станом не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, що є підставою для визнання його недієздатним.

Щодо вимоги про призначення ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суд зазначає наступне.

Приватно-правовий інструментарій не повинен використовуватися учасниками сімейних відносин для уникнення виконання встановлених законом обов`язків. Зловживання правом і використання приватно-правового інструментарію всупереч його призначенню проявляється в тому, що: особа використовувала право на зло; наявні негативні наслідки (різного прояву) для інших осіб, держави (негативні наслідки являють собою певний стан, до якого потрапляють інші суб`єкти, чиї права безпосередньо пов`язані з правами особи, яка ними зловживає; цей стан не задовольняє інших суб`єктів; для здійснення ними своїх прав не вистачає певних фактів та/або умов: настання цих фактів/умов безпосередньо залежить від дій іншої особи; інша особа може перебувати у конкретних правовідносинах з цими особами, які потерпають від зловживання нею правом, або не перебувають); враховується правовий статус особи/осіб (особа перебуває у правовідносинах і як їх учасник має уявлення не лише про обсяг своїх прав, а і про обсяг прав інших учасників цих правовідносин та порядок їх набуття та здійснення; особа не вперше перебуває у цих правовідносинах або ці правовідносини є тривалими, або вона є учасником й інших аналогічних правовідносин).

Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 10.02.2021 у справі № 754/5841/17.

Як зазначено Верховним Судом у постанові від 07.04.2022 у справі №712/10043/20, при призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна.

Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88.

Згідно до ч. 1 ст. 55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Відповідно з ч. 1 ст. 58 ЦК України опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними.

Частиною 1 ст. 60 ЦК України передбачено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 63 ЦК України опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою.

Абзацом 1 ч. 4 ст. 63 ЦК України передбачено, що опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника.

Згідно зі ст. 64 ЦК України опікуном або піклувальником не може бути фізична особа: яка позбавлена батьківських прав, якщо ці права не були поновлені; поведінка та інтереси якої суперечать інтересам фізичної особи, яка потребує опіки або піклування.

Недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння; недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод (абзац третій підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 01 червня 2016 року № 2-рп/2016).

У постанові Верховного Суду від 08 січня 2024 року у справі № 753/1905/22 (провадження № 61-8758св23) зроблено висновок про те, що призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має врахувати якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка.

Обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою є наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном.

Такий висновок викладений в постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року в справі № 736/1508/17 (провадження № 61-39361св18), від 28 лютого 2024 року в справі № 372/3474/21 (провадження № 61-16349св23).

Таким чином, відсутність внесеного суду подання органу опіки та піклування про доцільність призначення особи опікуном унеможливлює вирішення судом вказаного питання, так як саме орган опіки та піклування досліджує обставини щодо можливості особи, виконувати обов`язки піклувальника чи опікуна, та наділений процесуальним законом ініціювати зазначене питання перед судом.

Аналогічна позиція зазначена в постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі №736/1508/17, 29 березня 2021 року у справі №184/858/19, від 19 квітня 2021 року у справі №755/12409/15-ц, від 28 листопада 2021 року у справі №751/9572/19.

Як зазначив Верховний Суд призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20).

Суд звертає увагу, що станом на сьогоднішній день саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення її опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений статтею 65 Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань в цьому напрямку, та належним чином мотивувати свій висновок про можливість призначення конкретної особи опікуном та, перш за все, необхідність такого.

Так, суд зазначає, що таке подання не є рішенням за процесуальним статусом та має для суду лише рекомендаційний характер, і при постановленні судом рішення по справі не має пріоритетного значення, та може бути врахований на розсуд суду.

Згідно зі ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», відстрочка від призову на військову службу під час мобілізації надається опікунам осіб, визнаних судом недієздатними.

Суд звертає увагу, що опікунська рада при виконавчому комітеті Васильківської міської ради у висновку, а ні як передбачено законом у поданні від 29.03.2024 № 103 не встановила фактичне місце проживання племінника ОСОБА_1 , не з`ясовано чи буде ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 проживати разом із заявником, чи буде проживати за іншою адресою; не встановлено належне коло членів сім`ї ОСОБА_3 , які також можуть виконувати обов`язки його опікуна; не навів належного обґрунтування щодо можливості чи неможливості здійснювати обов`язки опікуна над ОСОБА_3 його рідною мати ОСОБА_4 , яка зі слів самого ОСОБА_3 і доглядає його, разом із рідним братом.

Крім того, висновок не містить відповідного обґрунтування того, що заявник ОСОБА_1 має можливість на постійній основі дбати про недієздатного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , створювати йому необхідні побутові умови, забезпечувати його постійним доглядом та лікуванням, оскільки у висновку відсутні відомості про його місце роботи, доходи, чи ні є він раніше судимим, чи відсутні у нього тяжкі захворювання, тощо.

Також, до висновку опікунської ради при виконавчому комітеті Васильківської міської ради не додано доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 дійсно зможе здійснювати постійний догляд за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не зазначено які між ними склалися особисті стосунки між заявником та ОСОБА_3 чи не суперечать вони інтересам недієздатної особи чи забезпечать вони нормальне життєзабезпечення підопічного.

Таким чином, висновок опікунської ради при виконавчому комітеті Васильківської міської ради від 29.03.2024 №103 про призначення ОСОБА_1 опікуном над недієздатним ОСОБА_3 , не містить належної мотивації, а також будь-яких обґрунтувань чи мотивів з посиланням на наявні докази щодо можливості ОСОБА_1 виконувати обов`язки опікуна та неможливості інших осіб бути опікунами ОСОБА_3 .

На переконання суду, опікунська рада повинна була врахувати, що конституційний обов`язок боронити незалежність та територіальну цілісність України, має перевагу над бажанням заявника призовного віку бути опікуном недієздатної особи за обставин існування інших членів сім`ї, які можуть бути опікунами.

Доводи заявника, викладені у заяві та зазначені в судовому засіданні, про те, що мати ОСОБА_3 ОСОБА_4 у зв`язку із хворобою не може здійснювати опіку над своїм сином ОСОБА_3 , не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, а тому до суду не надано належних та допустимих доказів про відсутність інших осіб, окрім заявника, здійснювати опіку над ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та вмотивованого подання щодо можливості чи неможливості здійснювати ними опіку над ОСОБА_3 .

Враховуючи обставини, встановлені у судовому засіданні у сукупності з наданими доказами, суд вважає, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слід визнати недієздатним, оскільки належними та достатніми доказами було підтверджено, що він страждає на хронічний стійкий психічний розлад у вигляді «Тяжкої розумової відсталості» та за своїм психічним станом не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, а в іншій частині заява задоволенню не підлягає з огляду на вищевикладене.

Оскільки суд визнав ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним, то слід покласти на орган опіки та піклування виконавчого комітету Васильківської міської ради Київської області, залишивши його під наглядом його мати ОСОБА_4 з якою він проживає, обов`язок вирішити питання щодо встановлення над ним опіки відповідно до норм чинного законодавства.

На підставі викладеного та керуючись статтями 39, 40, 60, 63 ЦК України, статтями 293, 295, 296, 298, 300 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: особа, щодо якої розглядається справи про визнання її недієздатною ОСОБА_3 , Орган опіки та піклування Васильківської міської ради, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна задовольнити частково.

Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 - недієздатним.

Тимчасово покласти обов`язки опікуна над недієздатним ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Васильків Київської області на орган опіки та піклування виконавчого комітету Васильківської міської ради Київської області, залишивши його під наглядом його мати ОСОБА_4 до вирішення питання про призначення опікуна, в порядку визначеному законодавством.

У задоволенні решти вимог відмовити.

Витрати за проведення судово-психіатричної експертизи (висновок № 1486 від 28.10.2024 року) в сумі 10 300,60 грн. - віднести на рахунок держави.

Встановити строк дії рішення - 2 (два) роки з моменту набрання ним законної сили.

Крім того, за приписами ч. 5 ст. 300 ЦПК України рішення суду після набрання ним законної сили надсилається судом органу опіки та піклування, органам ведення Державного реєстру виборців за місцем проживання фізичної особи.

Роз`яснити положення ч. ч. 7, 8 ст. 300 ЦПК України, згідно яких клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною першою цієї статті. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 04.02.2025 року.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко

Присяжні Ю.П. Подмогильної

І.С. Тимошенко