ЧЕРВОНОЗАВОДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. ХАРКОВА
Справа № 646/1235/25
Провадження № 2-0/646/58/2025
У х в а л а

"03" березня 2025 р. місто Харків

Суддя Червонозаводського районного суду міста Харкова Іщенко О. В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 , заінтересована особа: Харківська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшли матеріали заяви ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 , заінтересована особа: Харківська міська рада, про встановлення факту постійного проживання спадкоємиці ОСОБА_1 разом із спадкодавцем ОСОБА_3 на час відкриття спадщини.

Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов такого висновку.

Згідно з частиною третьою статті 294 Цивільного процесуального кодексу України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Окрім того, як наголошено у пункті 3) Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і спеціальним вимогам щодо її змісту, передбаченим Цивільним процесуальним кодексом України.

Згідно з частиною першою статті 58 Цивільного процесуального кодексу України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини першої статті 60 Цивільного процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Приписами частини четвертої статті 62 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Відповідно до частини восьмої статті 62 Цивільного процесуального кодексу України у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Згідно з частиною сьомою статті 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Судом встановлено, що до заяви не додано жодних доказів на підтвердження повноважень представника Чернявської О. О. здійснювати процесуальні дії від імені та в інтересах заявниці ОСОБА_1 .

Окрім того, відповідно до пункту 2) частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Як убачається зі змісту заяви, представником заявниці не зазначено відомості стосовно наявності або відсутності електронних кабінетів учасників справи, а також адреса представника заявника зазначена некоректно.

Окремо суд зазначає, що відповідно до частини четвертої статті 294 Цивільного процесуального кодексу України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Відповідно до частини першої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, суд дійшов висновку про необхідність залишити заяву без руху, надавши заявниці строк для усунення недоліків шляхом надання суду доказів на підтвердження повноважень представника Чернявської О. О. діяти від імені та в інтересах ОСОБА_1 , зазначення інформації щодо наявності або відсутності електронних кабінетів учасників справи та зазначення коректної адреси представника заявниці.

Керуючись частиною першою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 , заінтересована особа: Харківська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху.

Надати заявниці строк для усунення недоліків: надання суду доказів на підтвердження повноважень представника, інформації щодо наявності або відсутності електронних кабінетів учасників справи та зазначення коректної адреси представника заявниці.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати десяти днів з дня отримання заявником цієї ухвали.

Суд попереджає, що у разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Іщенко