Справа № 951/131/25
Провадження №2/951/105/2025
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

03 березня 2025 року суддя Козівського районного суду Тернопільської області Гриновець О. Б., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Козівської селищної ради, центру надання адміністративних послуг Козівської селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Головне управління Держгеокадастру у Тернопільській області про визнання права власності на земельну ділянку, зобов`язання державного органу здійснити реєстрацію права власності та стягнення орендної плати

установила:

25.02.2025 ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою в якій просить суд визнати за нею право власності на земельну ділянку площею 0,10 га з кадастровим номером :04:001:0003; зобов`язати ЦНАП Козівської селищної ради внести відомості про право власності на зазначену земельну ділянку до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; зобов`язати орендаря сплатити позивачу орендну плату за весь період оренди; зобов`язати відповідачів відшкодувати витрати на правничу допомогу в розмірі 10 000 грн.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справа № 951/131/25 передана 25.02.2025 судді Гриновець О. Б.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи суддя дійшла висновку, що така не відповідає вимогам статей 95, 175, 177 ЦПК України й підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Щодо недоліків позовної заяви.

Відповідно до положень п. п. 2, 3, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Однак позовна заява не містить: ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідачів й третьої особи у справі; наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; ціни позову.

Щодо підстав звернення до суду.

Згідно з п. 4, 5 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК).

Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Так у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору і їх обґрунтування.

Суддя вважає, що матеріали справи не містять факту звернення позивача до орендаря (кого саме?) з наміром зобов`язати сплачувати орендну плату у разі фактичного користування земельною ділянкою без оформлення договору.

Тож позивачу, якщо вона вважає, що її права, свободи чи законні інтереси порушено відповідачами, належить сформулювати зміст позовних вимог щодо останнього.

Крім того позивачу необхідно визначити підстави позову, а саме з яких вона просить «зобов`язати орендаря сплатити позивачу орендну плату за весь період оренди» з наведенням відповідних правових підстав й покликанням на норми чинного законодавства.

Щодо доказів, які підтверджують обставини позовних вимог.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою і змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також у ст. 177 цього кодексу.

Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Так зі змісту позовної заяви позивач як на підставу своїх вимог посилається на те, що після укладення договору дарування звернулася до органу державної реєстрації для внесення відповідних відомостей. Проте їй було відмолено в реєстрації речового права через відсутність необхідних даних у Державному земельному кадастрі.

Однак позивач не надала доказів звернення до даної установи й письмової відмови органів державної реєстрації в проведенні такої.

Щодо відповідачів у справі.

У тексті позовної заяви зазначено відповідачів: 1) Козівська селищна рада, 2) центр надання адміністративних послуг Козівської селищної ради.

Водночас з прохальної частини позовної заяви видно, що позивач просить зобов`язати:

- «ЦНАП Козівської селищної ради внести відомості про право власності на зазначену земельну ділянку до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно»;

- «орендаря сплатити позивачу орендну плату за весь період оренди».

Однак центр надання адміністративних послуг Козівської селищної ради не є окремою юридичною особою. А хто є орендарем зі змісту позовної заяви незрозуміло.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).

Тож позивачу слід визначитися з особами, що є відповідачами у даному спорі.

Велика палата Верховного Суду у постанові від 17.04.2018 в справі № 523/9076/16-ц зазначила, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Щодо сплати судового збору.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Пунктом 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Так судовий збір повинен бути сплачений позивачем, виходячи з вартості майна.

Водночас слід мати на увазі, що його вартістю є не його інвентарна чи договірна вартість, а дійсна вартість майна на час розгляду справи. Під дійсною вартістю, як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано у цьому населеному пункті чи місцевості.

Проте позивачем не виконані зазначені вимоги закону й до позову не долучено звіту про оцінку майна на момент звернення до суду з позовною заявою та документу, який би підтверджував сплату судового збору у відповідному розмірі.

Тому при зверненні до суду з позовною заявою позивач повинна була б сплатити судовий збір за вимогу майнового й немайнового характеру.

Позивач в позовній заяві зазначає, що звільнена від сплати судового збору так як є пенсіонером за віком згідно з вимог п. 15 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Однак такої підстави звільнення від сплати судового збору у ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не передбачено.

Згідно з ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Ураховуючи викладене позовну заяву слід залишити без руху й запропонувати позивачу усунути недоліки, зазначені в ухвалі суду протягом п`яти днів з дня отримання такої.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява, що не відповідає вимогам закону підлягає залишенню без руху до виправлення позивачем зазначених недоліків.

Попередити позивача, що у разі не усунення недоліків позовної заяви в строк, зазначеній в ухвалі, така вважатиметься неподаною та буде повернута.

Керуючись ст.ст. 175, 176, 177, 185 ЦПК України

постановила:

залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Козівської селищної ради, центру надання адміністративних послуг Козівської селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Головне управління Держгеокадастру у Тернопільській області про визнання права власності на земельну ділянку, зобов`язання державного органу здійснити реєстрацію права власності та стягнення орендної плати.

Надати позивачу п`ятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення зазначених вище недоліків.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути з усіма доданими до неї документами.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. Б. Гриновець