Справа № 405/1293/23
Провадження № 2/405/172/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 лютого 2025 року Ленінський районний суд м.Кіровограда у складі:

головуючого-судді Іванової Л.А.

при секретарі- Тарасенко Р.П.

за участю учасників справи:

представника позивача ОСОБА_1 адвоката Данилюк Н.В.

та відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Кропивницькому заяву відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 про відвід головуючого судді від участі у розгляді цивільної справи № 405/1293/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: орган опіки та піклування Соколівської сільської ради та Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про визначення місця проживання дитини, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ленінського районного суду м.Кіровограда перебуває цивільна справа №405/1293/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: орган опіки та піклування Соколівської сільської ради та Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про визначення місця проживання дитини, підготовче судове засідання в якій було призначено на 20 лютого 2025 року на 10 год. 30 хв., та в яке (підготовче судове засідання) відповідачем ОСОБА_2 подано заяву про відвід головуючого по справі - судді Іванової Л.А. від розгляду та вирішення цивільної справи № 405/1293/23, яка сформована в системі «Електронний суд» 20 лютого 2025 року, суть якого зводиться до не розгляду судом неодноразово поданих ним заяв про постановлення окремих ухвал відносно позивача по справі ОСОБА_1 та не притягнення Ленінським районним судом м. Кіровограда позивача Якименко В.В. до відповідальності внаслідок невиконання ухвал суду від 02.10.2023 року про витребування доказів, у зв`язку з чим Ленінський районний суд м.Кіровограда у складі головуючого судді Іванової Л.А. у справі №405/1293/23 тривалий час застосовує не об`єктивний підхід, не надає достатні гарантії, щоб виключити будь-які обґрунтовані сумніви у правосудді та дозволяє позивачу ОСОБА_1 тривалий час порушувати основні засади цивільного судочинства, не виконувати ухвали суду про витребування доказів, що вказує на упередженість судді відносно нього (відповідача ОСОБА_2 ). На підставі вищевикладеного, керуючись п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, просив відвести суддю Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванову Л.А. від розгляду цивільної справи № 405/1293/23.

Відповідач ОСОБА_2 , який приймає участь в підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку, заявлений 20.02.2025 року відвід головуючому судді підтримав з підстав, зазначених у заяві про відвід судді, просив його задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Данилюк Н.В., вважаючи чергову подану відповідачем ОСОБА_2 заяву про відвід судді від участі у розгляді справи необгрунтованою та безпідставною, спрямованою на затягування відповідачем ОСОБА_2 строків розгляду цивільної справи, просила відмовити в її задоволенні. Крім того, зазначила, що положеннями ЦПК України визначено виключний перелік підстав, за наявності яких судді може бути заявлено відвід, при цьому, згідно з положеннями ЦПК України непогодження сторони по справі з процесуальними моментами під час розгляду справи не може бути підставою для відводу судді. Окремо зазначила, що відповідач зазначає про тривалий розгляд справи, разом з тим, поведінкасамого відповідача та заявлення ним відводів судді в кожному призначеному судом судовому засіданні свідчить про те, що процесуальний час, відведений судом для справи, витрачається судом саме для розгляду заявлених відповідачем ОСОБА_2 відводів судді, які в сутності зводяться до незгоди відповідача Ципи С.І. з діями та процесуальними рішеннями судді при розгляді справи.

Відповідно до положень абз.2 ч.3 ст.40 ЦПК України якщо заява про відвід судді надійшла не пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу, на підставі чого та враховуючи, що заява про відвід надійшла від відповідача в день судового засідання у справі 20 лютого 2025 року питання про відвід вирішує суд, що розглядає справу, не передаючи заяву про відвід на розгляд іншому судді.

Зваживши доводи, якими відповідачем ОСОБА_2 обгрунтовано заяву про відвідсудді з підстав п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Наведене відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Право на суд стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається Цивільним процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Отже, реалізація права особи на судовий захист здійснюється в порядку, встановленому процесуальним законом.

Так, право учасника справи на відвід судді, в провадженні якого знаходиться справа, є диспозитивним правом сторони, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації та є однією із гарантій права на справедливий суд, проте, право на відвід не являється абсолютним, оскільки, в іншому випадку воно перетвориться у спосіб процесуального зловживання, що суперечитиме інтересам інших учасників справи.

При цьому, підстави для відводу (самовідводу) судді визначені положеннями статей 36, 37 ЦПК України.

Зокрема, згідно з п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, на яку, як на підставу для відводу судді посилається відповідач ОСОБА_2 , суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Крім того, відповідно до ч.3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно з вимогами ч.5 ст.39 ЦПК України якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У пункті 11 частини третьої статті 2 ЦПК України передбачено, що неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства.

За частиною другою, третьою статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Положеннями частин першої, другої статті 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (п.1 ч.2 ст.44 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України).

Судом відзначається, що цивільний процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в цивільному судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

У постанові Верховного Суду від 08 травня 2018 року у справі № 910/1873/17 визначено, що принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Аналіз вищенаведених норм дає підстави для висновку, що недобросовісна поведінка особи, яка полягає у вчиненні дій, які можуть у майбутньому порушити права інших осіб, є формою зловживання правом.

Формулювання «зловживання правом» необхідно розуміти, як суперечність, оскільки якщо особа користується власним правом, то його дія дозволена, а якщо вона не дозволена, то саме тому відбувається вихід за межі свого права та дію без права. Сутність зловживання правом полягає у вчиненні особою дій, які складають зміст відповідного суб`єктивного цивільного права, недобросовісно, в тому числі всупереч меті такого права.

Зловживання поцесуальними правами особливий різновид процесуального правопорушення, що складається з протиправного, несумлінного та неналежного використання стороною, яка бере участь у справі, належних їй процесуальних прав, що відображається у винних процесуальних діях або бездіяльності, які зовнішньо відповідають вимогам процесуальних норм, однак здійснюються з корисливим або особистим мотивом, завдаючи шкоди інтересам правосуддя та (або) інтересам осіб, які беруть участь у справі, а також недобросовісна поведінка і внших формах, що тягне за собою застосування заходів процесуального примусу.

Термін «зловживання правом» свідчить про те, що ця категорія стосується саме здійснення суб`єктивних цивільних прав, а не виконання обов`язків. Обов`язковою умовою кваліфікації дій особи як зловживання правом є встановлення факту вчинення дій, спрямованих на здійснення належного відповідній особі суб`єктивного цивільного права.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб. У разі ж коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним (схожі висновки викладено Верховним Судом у постанові від 12 серпня 2019 року у справі № 905/945/18 та у постанові від 16 жовтня 2019 року у справі № 906/936/18).

Крім того, у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував про обов`язок національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (справа «Шульга проти України», пункт 28, справа від 02 грудня 2010 року) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (справа «Мусієнко проти України», пункт 24, рішення від 20 січня 2011 року).

Європейський суд з прав людини вказував, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії від 07 липня 1989 року).

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (справа «Смірнова проти України» рішення від 08 листопада 2005 року, справа «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. Fгапсе, рішення від 27 квітня 2000 року). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (справа «Красношапка проти України» рішення від 30 листопада 2006 року).

З огляду на зазначене, судом відзначається, що ухвалою суду від 16 березня 2023 року відкрито позовне провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) в судове засідання сторін, надано процесуальний строк для подання заяв по суті справи (справа № 405/1293/23).

Відповідачем ОСОБА_2 в порядку ст.193 ЦПК України одночасно з поданням відзиву на позовну заяву подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дитини, в якій просить визначити місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з ним (батьком ОСОБА_2 ).

Ухвалою суду від 08 червня 2023 року прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дитини до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів. Зустрічну позовну заяву об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів. Цивільній справі присвоєно номер 405/1293/23, провадження 2/405/172/23.

Здійснено перехід до розгляду зазначеної цивільної справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання з повідомленням (викликом) учасників справи.

При цьому, під час підготовчого провадження в зазначеній справі, при проведенні підготовчого судового засідання 22 серпня 2023 року, відповідачем ОСОБА_2 в усному порядку заявлено відвід судді Іванової Л.А. від участі у розгляді зазначеної цивільної справи з посиланням на положення п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, зокрема, в частині вирішення судом, під час підготовчого провадження у справі, заявлених ним клопотань про витребування доказів, за результатами розгляду якого, встановивши, що підстави заявленого відповідачем ОСОБА_2 відводу судді зводяться до його незгоди з процесуальними діями судді при розгляді його клопотань про витребування доказів, ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 22 серпня 2023 року у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_2 про відвід судді Іванової Лілії Андріївни від участі у розгляді цивільної справи № 405/1293/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дитини, - відмовлено.

Крім того, 24 квітня 2024 рокупід час проведення підготовчого судового засідання відповідачем ОСОБА_2 було подано заяву про відвід головуючого по справі - судді Іванової Л.А. від розгляду та вирішення цивільної справи № 405/1293/23, яка сформована в системі «Електронний суд» 24 квітня 2024 року, та який заявлений з підстав п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, суть якого зводиться до того, що відповідач ОСОБА_2 не погоджується з процесуальним рішенням судді Іванової Л.А., зокрема, ухвалою від 23.04.2024 року, якою було задоволено заяву позивача ОСОБА_1 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, за результатами розгляду якого ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 25 квітня 2024 року у задоволенні заяви відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Іванової Л.А. від участі у розгляді цивільної справи № 405/1293/23, - відмовлено.

При цьому, в зазначеному підготовчому судовому засіданні відповідачем ОСОБА_2 повторно було подано заяву про відвід головуючого по справі - судді Іванової Л.А. від розгляду та вирішення цивільної справи № 405/1293/23 на підставі п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, яка була сформована в системі «Електронний суд» 24 квітня 2024 року, та яка мотивована наданням необмежених процесуальних прав іншому учаснику процесу ОСОБА_1 , якій дозволено в ході судового засідання 24.04.2024 року зловживати процесуальними правами, від якої в подальшому відповідач відмовився з урахуванням розглянутих судом його попередніх заяв про відвід секретарю судового засідання та головуючому судді, та ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 25 квітня 2024 року заяву відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Іванової Л.А., від участі у розгляді цивільної справи № 405/1293/23, залишено без розгляду.

Крім того, в підготовчому судовому засіданні 21 серпня 2024 року відповідачем ОСОБА_2 в усній формі заявлено відвід головуючого по справі - судді Іванової Л.А. від розгляду та вирішення цивільної справи № 405/1293/23, з підстав п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України та який мотивований тим, що суддею Івановою Л.А. протиправно надаються необмежені процесуальні права іншому учаснику процесу - ОСОБА_1 , за результатами розгляду якого ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 21 серпня 2024 року у задоволенні заяви відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Іванової Л.А. від участі у розгляді цивільної справи № 405/1293/23, - відмовлено.

Проте, після проведення зазначеного підготовчого судового засідання відповідачем ОСОБА_2 засобами електронної пошти 21.08.2024 року о 15 год. 32 хв. було направлено до суду заяву, яка зареєстровану судом 21.08.2024 року за вх. № 6287/24 про відвід головуючого по справі - судді Іванової Л.А. від розгляду та вирішення цивільної справи № 405/1293/23, у зв`язку з обставинами, передбаченими п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, які викликають сумнів в її об`єктивності та неупередженості, суть якої зводиться до протиправного надання суддею необмежених процесуальних прав іншому учаснику процесу ОСОБА_1 , якій в ході судового засідання 21.08.2024 року з незрозумілих причин дозволяється зловживати процесуальними правами.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 22 серпня 2024 року заяву відповідача ОСОБА_2 від 21.08.2024 року про відвід судді Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванової Л.А. від участі у розгляді цивільної справи № 405/1293/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дитини, - залишено без розгляду на підставі ч. 5 ст. 39 ЦПК України.

Наступне підготовче судове засідання в зазначеній справі було призначено на 18 листопада 2024 року, в яке відповідачем ОСОБА_2 на підставі п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України було подано заяву про відвід головуючого по справі - судді Іванової Л.А. від розгляду та вирішення цивільної справи № 405/1293/23, яка сформована в системі «Електронний суд» 18 листопада 2024 року, суть якої зводилась до тривалого нерозгляду судом його (відповідача) заяви про роз`яснення рішення. На підставі вищевикладеного, керуючись п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, просив відвести суддю Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванову Л.А. від розгляду цивільної справи № 405/1293/23.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18 листопада 2024 року у задоволенні заяви відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Іванової Л.А. від участі у розгляді цивільної справи № 405/1293/23, - відмовлено.

З огляду на зазначене, судом відзначається, що неодноразово заявлені відповідачем ОСОБА_2 відводи судді з підстав п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, які визнавалися судом безпідставними,фактично зводяться по своїй суті до незгоди його як учасника судового процесу у справі з прийнятими суддею процесуальними рішеннями, строком їх прийняття та процесуальними діями судді як головуючого по справі під час її розгляду, що, в свою чергу, відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України не може бути підставою для відводу судді та не може оціночно визначатись стороною як сумніви в об`єктивності та неупередженості судді при розгляді цивільної справи, а так само не може бути приводом до ініціювання відводу з підстав неупередженості та є порушенням ст.ст.126, 129 Конституції України.

При цьому, судом відзначається, що черговий заявлений відповідачем ОСОБА_2 в підготовчому судовому засіданні 20 лютого 2025 року відвід головуючого судді з підстав п.5 ч. 1 ст.36 ЦПК України не містить обґрунтування обставин, які б давали підстави поставити під сумнів неупередженість або об`єктивність цього складу суду при розгляді справи № 405/1293/23, а знову ж таки, такі доводи відповідача ОСОБА_2 зводяться лише до його незгоди з процесуальними рішеннями та діями судді.

З огляду на викладене та враховуючи, що неодноразове подання відповідачем ОСОБА_2 заяв про відвід судді безпосередньо в призначені судом підготовчі судові засідання в справі, крім того, заявлення відповідачем ОСОБА_2 по дві заяви про відвід судді в одному підготовчому судовому засіданні, та з однакових підстав п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, які обгрунтовані незгодою з процесуальними рішеннями та процесуальними діями судді під час розгляду справи, внаслідок чого є об`єктивно неможливим протягом тривалого часу провести підготовче судове засідання з метою вирішення судом питань, визначених ст.197 ЦПК України та подальшого призначення судового розгляду справи по суті, та розцінюється судом як вчинення відповідачем ОСОБА_2 дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та спрямовані на безпідставне затягування та перешкоджання проведенню підготовчого судового засідання у справі та відповідно визнаються судом як зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч.3 ст.44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, на підставі чого подана відповідачем ОСОБА_2 в підготовче судове засідання 20.02.2025 року заява про відвід головуючого судді Іванової Л.А. від 20.02.2025 року від участі у розгляді цивільної справи № 405/1293/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: орган опіки та піклування Соколівської сільської ради та Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про визначення місця проживання дитини, з підстав п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, суть якої зводиться до незгоди відповідача з процесуальними рішеннями та процесуальними діями судді під час розгляду справи, визнається судом зловживанням відповідачем ОСОБА_2 процесуальними правами та на підставі ч.3 ст.44 ЦПК України, - підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст.36-40, ст.197 , 198, 258-260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Визнати заявлений відповідачем ОСОБА_2 в підготовчому судовому засіданні 20 лютого 2025 року відвід головуючого судді Іванової Л.А. від участі у розгляді цивільної справи № 405/1293/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: орган опіки та піклування Соколівської сільської ради та Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про визначення місця проживання дитини зловживанням процесуальними правами відповідачем.

Заяву відповідача ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Іванової Л.А. від участі у розгляді цивільної справи № 405/1293/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: орган опіки та піклування Соколівської сільської ради та Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про визначення місця проживання дитини, - залишити без розгляду.

Попередити відповідача ОСОБА_2 про неприпустимість повторного зловживання процесуальними правами та вчинення дій, що суперечать завданню цивільного судочинства, у тому числі подання клопотань (заяв) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Судовий розгляд цивільної справи № 405/1293/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: орган опіки та піклування Соколівської сільської ради та Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про визначення місця проживання дитини продовжити у тому ж складі суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова