Справа № 758/2961/25
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

05 березня 2025 року суддя Подільського районного суду м.Києва Войтенко Т. В., розглянувши питання про можливість прийняття до розгляду та відкриття провадження у справі за позовом Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Жданович Вікторії Михайлівни до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 про визначення та виділ частки майна боржника у майні, що є об`єктом права спільної сумісної власності, -

В С Т А Н О В И В :

В провадження Подільського районного суду м.Києва надійшла позовна заява Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Жданович Вікторії Михайлівни до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 про визначення та виділ частки майна боржника у майні, що є об`єктом права спільної сумісної власності.

На підставі даної позовної заяви суддя не може відкрити провадження у справі, оскільки позовна заява за змістом не відповідає вимогам, встановленим ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зміст позовних вимог: спосіб захисту прав та інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб захисту прав та інтересів, який не суперечить закону; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що на виконанні у Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Жданович Вікторії Михайлівни перебуває виконавчий лист, виданий Бориспільським міськрайонним судом Київської області 21.06.2013 про солідарне стягнення заборгованості з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заборгованості за кредитним договором.

Посилаючись на те, що боржник ОСОБА_1 не виконує судове рішення та наявні підстави для примусового стягнення за рахунок його майна, а також на те, що він перебував у шлюбі з ОСОБА_2 , яка 27.06.2024 набула у власність квартиру АДРЕСА_1 , Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Жданович В.М. звернулася до суду з позовом про визначення та виділення 1/2 частини квартири як частку у спільній сумісній власності подружжя.

Втім, позивач невірно визначила коло осіб, які повинні брати участь у розгляді справи та мати статус відповідача та третьої особи.

З долучених до матеріалів справи доказів вбачається, що право власності на квартиру оформлене на ОСОБА_2 . Ініціюючи питання по визначення частки у даній квартирі ОСОБА_1 , фактично йтиметься про зменшення частки у власності ОСОБА_2 , відтак, саме дана особа повинна бути відповідачем по справі.

Також, приватний виконавець не звернула увагу на те, що стягувач у виконавчому провадженні не може не мати ніякого статуту. Позивач зазначила, що звертається до суду в інтересах ТОВ «Файненс Компані». Однак, позивач не є тією особою, яка наділена законом бути представником юридичної особи.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06.10.2020 у справі №2-24/494-2009 (провадження №12-4гс20) сформулювала правовий висновок, згідно з яким якщо боржнику разом з іншими особами належить майно на праві спільної власності, але частка боржника в праві власності не визначена, то наявність спору між співвласниками щодо розміру такої частки не може бути перешкодою для звернення стягнення на частку боржника, бо у світлі практики Європейського суду з прав людини це означало би порушення права на справедливий суд у розумінні статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Виконавець вправі звернутися до суду з поданням про визначення частки майна боржника в майні, яким він володіє спільно з іншими особами, незалежно від того, чи відсутній спір про право, чи він наявний. Водночас в останньому випадку виконавець звертається з таким поданням (позовною заявою) в порядку позовного провадження.

Приватний виконавець може ініціювати питання про визначення частки майна боржника в майні, однак реалізує це право як самостійний суб`єкт, а не в інтересах стягувача. Стягувач у такому спорі може бути третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Також позивач не навела обставин, з яких вона вважає спірне майно спільною сумісною власністю подружжя. Позивач долучила копію рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28.12.2021 про розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Право власності на спірну квартиру зареєстроване 27.06.2024, тобто більш ніж через 2 роки після розірвання шлюбу.

Таким чином, позивачу пропонується подати позовну заяву у новій редакції, надавши суду докази направлення учасникам справи копії позовної нової редакції позовної заяви.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, керуючись положеннями ст. 175-177, 185, 260 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Жданович Вікторії Михайлівни до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 про визначення та виділ частки майна боржника у майні, що є об`єктом права спільної сумісної власності - залишити без руху та надати позивачу п`ятиденний строк з дня вручення копії даної ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Роз`яснити позивачу, що якщо останній відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяТ. В. Войтенко