Справа №464/5204/24
пр № 2/464/333/25
УХВАЛА

03 березня 2025 року м. Львів

Сихівський районний суд м.Львова

в складі: головуючої судді Сабари Л.В.,

секретаря судового засідання Варениці Р.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна», про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням,

встановив:

в провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Представник відповідача ПАТ «Страхова компанія «ПЗУ Україна» Гончаренко К.М. через систему «Електронний суд» звернулась з клопотанням про залишення позову без розгляду, у зв`язку з тим, що позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення судового розгляду справи, повторно не з`явились у судове засідання та не подали заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, повідомлялись належним чином.

Враховуючи неявку сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Розглянувши клопотання про залишення позову без розгляду, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1, п. п. 1, 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Встановлено, що ухвалою Сихівського районного суду м. Львова від 14.08.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ПАТ «СК «ПЗУ Україна» про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, справу призначено до судового розгляду у судовому засіданні на 10.00 год. 30 вересня 2024 року.

В судове засідання, призначене на 10.00 год. 30 вересня 2024 року, учасники справи не з`явились, повідомлялись належним чином. Представник позивача ОСОБА_3 звернувся до суду про відкладення вказаного судового засідання у зв`язку із участю в іншому судовому процесі в Шевченківському районному суді м. Львова.

Враховуючи наведене, судом відкладено розгляд даної справи на 12.00 год. 29 жовтня 2024 року, про що повідомлено учасників справи.

Разом з тим, в судове засідання, призначене на 12.00 год. 29 жовтня 2024 року, позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими, не з`явились. Адвокат Свищо С.М. звернувся до суду з заявою про відкладення розгляду справи у зв`язку із участю в іншому судовому процесі в Перемишлянському районному суді Львівської області.

З урахуванням поданого клопотання, суд ухвалою, оформленою протоколом судового засідання, постановив відкласти розгляд справи на 12.00 год. 16 грудня 2024 року, про що повідомлено учасників справи.

Позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з довідкою поштового відділення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду, в судове засідання не з`явився, причин неявки суду не повідомив.

Водночас, 16.12.2024 представник позивача Свищо С.М. подав до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із участю в іншому судовому процесі в Пустомитівському районному суді Львівської області.

Разом з тим, судове засідання, призначене на 12.00 год. 16 грудня 2024 року, не відбулось, у зв`язку із перебування головуючого судді Сабари Л.В. у відпустці, що вбачається із довідки Сихівського районного суду м. Львова від 16.12.2024, відтак розгляд даної справи відкладено на 12.00 год. 22 січня 2025 року, про що повідомлено учасників справи.

В судове засідання, призначене на 12.00 год. 22 січня 2025 року, ані позивач, ані його представник, будучи належним чином повідомленими, не з`явились. Представник позивача ОСОБА_3 22.01.2025 скерував до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі в Шевченківському районному суді м. Львова.

Враховуючи наведене клопотання та клопотання представника відповідача ПАТ «СК «ПЗУ Україна» Гончаренко К.М. про відкладення розгляду справи, суд ухвалою, оформленою протоколом судового засідання, постановив відкласти розгляд справи на 09.50 год. 26 лютого 2025 року, про що повідомлено учасників справи.

Разом з тим, позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 , які були належним чином повідомленими про дату та місце проведення судового розгляду, в судове засідання, призначене на 09.50 год. 26 лютого 2025 року, не з`явились, причин неявки суду не повідомили.

Таким чином встановлено, що з моменту відкриття провадження (14 серпня 2024 року), в судові засідання у справі, призначені на 30 вересня 2024 року, 29 жовтня 2024 року, 22 січня 2025 року та 26 лютого 2025 року, позивач ОСОБА_1 та його представник Свищо С.М., будучи належним чином повідомленими, жодного разу не з`явились, що зумовило неодноразові відкладення розгляду справи, будь-яких дій, які б свідчили про заінтересованість позивача, як ініціатора судового провадження, у розгляді справи, з метою захисту його порушених прав, не вчиняв.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

За змістом ст. ст. 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В постанові Верховного Суду від 28 липня 2021 року в справі №756/6049/19 висловлено позицію про те, що залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема, у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19, тощо.

Законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

Враховуючи вищевикладене та те, що позивач, подавши позов до суду, у судове засідання повторно не з`явився, явку представника не забезпечив, документів, які б підтверджували поважність причин неявки суду не надав, клопотання про розгляд справи у його відсутності чи відкладення розгляду справи до суду не скеровував, відтак суд приходить до переконання, що повторна неявка позивача свідчить про фактичне не підтримання поданого позову, у звязку із чим такий слід залишити без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, відтак клопотання представника відповідача ПАТ «СК «ПЗУ Україна» Гончаренко К.М. задовольнити.

Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що залишення заяви без розгляду не порушує право позивача на судовий захист, оскільки відповідно до положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з тією ж позовною заявою.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 223, 247, 258-261, 353 ЦПК України, суд,

постановив:

клопотання представника відповідача Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна» Гончаренко Катерини Михайлівни про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна», про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повне судове рішення складено та підписано суддею 03 березня 2025 року, що є датою його ухвалення, ухваленого за відсутності учасників справи, як це передбачено ч. ч. 5, 9 ст. 268 ЦПК України.

Головуюча Сабара Л.В.